48 L. F. NILSON, 



har redan förut x ) blifvit anfördt, liksom att uti denna omsättning förklaring har vun- 

 nits öfver samma salts bildning ur en med arseniksvaflighet mättad, concentrerad lös- 

 ning af kolsyradt kali. 



2. Om en med arseniksvaflighet mättad alldeles nyss beredd och således ren 

 lösning af vätesvafladt svafvelkaliuin försättes med dubbla volymen af samma väte- 

 svaflade saltlösning och derpå omedelbarligen bringas under luftpumpens recipient, så 

 bortgår vid luftförtunningen all vätesvafla och en gul vätska erhålles, som häfler sig 

 fullkomligt klar ända tills dess vid syrupsconsistens ett salt börjar anskjuta, då den 

 samtidigt fäller ett svartbrunt ämne, hvilket, aftvättadt med vatten, kokades med al- 

 kali ; men denna alkaliska vätska fälldes ej vid öfvermättning med chlorvätesyra, hvadan 

 den erhållna mörka afsatsen utgjordes af arsenik. Saltet åter ansköt i serdeles långa, 

 fyrsidiga kristaller med snedt afstympade ändar, sannolikt tillhörande rhombiska syste- 

 met; det var svagt gulfärgadt, löstes med yttersta lätthet i vatten och flöt inom några 

 ögonblick sönder i luften. Vattenlösningen lemnade med salpetersyrad silfveroxid för- 

 satt i filtratet från svafvelsilfret endast en gul fällning, en reaktion 2 ), som förledde mig 

 att anse saltet innehålla arseniksvaflighet; men genom sönderdelning med chlorvätesyra 

 erhållen svafvelarsenik gaf vid lösning i ammoniak svaflans bekanta reaktion med 

 silfversalt. 



Torkadt genom pressning mellan sugpapper analyserades saltet genom syrsättning 

 ined rökande salpetersyra. 



0.5145 gr. lemnade härvid 1.437 gr. svafvelsyrad baryt ^O.i'J/3 gr. svafvel, 0.i825 gr. arse- 

 niksvaflighet =0.1113 gr. arsenik och 0.38i:> gr. svafvelsyradt kali —0.1/13 gr. kalium. 



I procent: 



funnet beräknadt enligt formeln 3KS.AsS 5 +2HO 



K 33.30 3K 117.3 34.<;7 



As 21.63 As 75.o 22.17 



S 38.3',. . . 8S 12S.o 37.84 



HO (förlust) _6.73 2HO 18.0 5.32 



lOO.oo 338.3 lOO.oi) 



Det behöfver knappast anmärkas att de lägre värdena ä kalium och arsenik, som 

 analysen gifvit, äro beroende utaf saltets ytterst deliqvescenta natur, som också föror- 

 sakat ett ansenligt öfverskott i vattenhalten emot hvad formeln fordrar. 



Omsättningen vid saltets bildning kan åskådliggöras genom formeln: 

 5(3KS . As S :i ) - 3(3KS . As S 5 ) + 2 As - 6KS. ; 

 det i lösning befintliga arseniksvafliga saltet synes sålunda icke kunna bringas att af- 

 sätta sig i fast form, utan att en sådan sönderdelning inträffar. 



Arseniksvafladt svafvelkalium har jag också erhållit utkristalliseradt ur en lösning 

 af med arseniksvaflighet mättadt svafvelkalium, som blifvit försatt med dubbla mäng- 

 den svafvelkalium, och detta utan att någon fällning af metall dervid förekom. Men 



») Se sid. 37. 



2 ) Härtill skall jag återkomma under arseniksvaflan. 



