J_J a vi funno, att en stor mängd harz afsöndras uti bladknopparna hos Alnus glutinosa 

 W. och JEsculus Hippocastanum L. 1 ), föreställde vi oss ej, att växter skulle finnas, uti 

 hvilkas knoppar en afsöndring i ännu högre grad eger rum. Härpå kunna dock knoppar 

 hos Polygom erna lemna talrika exempel. Företeelsen kan lättast iakttagas hos fleråriga 

 Rumex-arter, i hvilkas rotbladsknoppar, isynnerhet inom de yttersta ochreorna, tjocka 

 lager af växtslem äro samlade, och är mest påtaglig vid den tid på våren och för- 

 sommaren, då dessa växter hastigt utvecklas. 



Fastän vi numera tycka, att denna företeelse borde vara märkbar för hvar och 

 en, sä vändes likväl vår uppmärksamhet första gången på densamma våren 186!'. Vi 

 visste då ej, att professor Johannes Hanstein något tidigare gjort samma iakttagelse, 

 för hvilken han i Oktober- och November-häftena af Botanischt Zeitung för år 1868 

 leinnat en sammanfattande redogörelse, som han benämnt: "iiber die Organe der Harz- 

 und Schleim-Absonderung in den Laubknosperi" , en uppsåt.-, uti hvilken han beskrifver 

 ej blott den afsöndring, som försiggår uti Polygoneernas, utan äfven en motsvarande 

 uti en mängd andra växters knoppar. 



Vi hafva ansett det vara öfverflödigt att på ett ställe lemna en detaljerad redo- 

 görelse för den del af professor Hansteins ofvannämnda uppsats, som afser fam. Poly- 

 gonea?, emedan vi ofta komma att i det följande omnämna dess innehåll.") Det oak- 

 tadt torde den anmärkningen här böra hafva sin plats, att Hansteins undersökningar, 

 att döma af beskrifningen i Botanische Zeitung, endast hafva omfattat knopparna hos 

 Rumex Patientia och Acetosa samt Polygonum Sieboldii. Dessutom antyda såväl figurerna 

 som texten, att Hanstein hos dessa växter granskal endast dt knoppar, som vårtiden stå i 

 beredskap att ur sig frigöra de stora rotbladen, och sjelfva äro ojemförelsevis stora, samt 

 att han uti dessa knoppar uteslutande tagit reda på de eolletercr"), som sitta på de 

 yttersta, bladen och de ochreor, som hölja dessa. 



Då således Hansteins undersökningar afsett ytterst få Polygoneer och hos dessa 

 blott ett slags knoppar, och då dessutom förloppet af den utveckling, som ifrågavarande 

 knoppdelar äro underkastade, alldeles åsidosatts, så torde många af de slutsatser, till 

 hvilka Hanstein kommit rörande denna företeelse, kunna blifva föremål för diskussion 

 och delvis befinnas vara mindre riktiga. 



') P. G. Tiieoiun, om växternas hår och yttre glandier, Kalmar 1867, pag. 10 — -12. 



-) Före Hanstein har ingen haft kännedom om detta, sä att säga, handgripliga slemsecret, om vi undantaga 



I. Agauuh (om växternas stipier, pag. 80 — 81, anm.) och P. Fb. Sandéen (Morphologiska iakttagelser 



öfver bladknopparna hos några Polygoncae, Lund 1865, pag. 9). Dessa hafva dock blott omnämnt secre- 



tets förekomst, men alldeles icke beskrifvit de organer, som utbilda delsamma. 

 •') Under detta namn, som, återgifvet på svenska, är detsamma som hoplimmare, sammanfattar Hanstein de 



secernerande trichomema uti dessa och andra växters knoppar. Sjelfva secretet benämnes af honom bla- 



stocolla, kuopplim. 



