4 1'. G. E. THE OR IN, 



Ett jemförandc studium af afsöndringsorganernas byggnad och beskaffenhet såsom 

 yngre och äldre bör leda till upplysningar om sättet för blastocollans 1 ) bildning, och om 

 det sätt, hvarpå detta knoppens secret ingriper i Polygoneernas lifsverksamhet. Bidrag 

 till dessa frågors besvarande kunna äfvenledes erhållas, om man söker utröna den skil- 

 nad, som linnes emellan dessa organer, då de förekomma uti knoppar, som visserligen 

 tillhöra samma individ men äro af olika ålder, eller finnas på olika delar af detsamma; 

 om man jemför med afseende på form och byggnad de afsöndringsorganer och isyn- 

 nerhet de colleterer, som anträffas hos olika arters knoppar; om man iakttager be- 

 skaffenheten och mängden af den blastocolla, som finnes dels uti a?quivalenta knoppar 

 hos olika arter, dels uti samma arts olika knoppar; samt om man undersöker de förän- 

 dringar, som vexlandc årstider och andra skiftande, yttre förhållanden kunna åstad- 

 komma uti en och samma knopps blastocolla. Vi skola i det följande rörande slem- 

 afsöndringen uti knopparna hos fam. Polygonea^ redogöra för undersökningar, anstälda 

 från ofvannämnda synpunkter. 



För öfversigtlighcts skull vilja vi på följande sätt indela vårt ämne. Först skola 

 vi beskrifva afsöndringsorganerna. Derpå redogöra vi för sjelfva afsöndringen, hvarvid 

 vi komma att behandla: a. blastocollan, b. härden för och materialet till dess bildning och 

 c. sättet för dess öfverförande till förvaringsrummen. Till slut skola vi söka gifva några 

 antydningar om denna företeelses förhållande till ifrågavarande växters lifsverksamhet.""') 



ORGANERNA FÖR SLEMAFSÖNDRINGEN. 



P. Fe. Sandeen 3 ) har visat, att först efter 3 år en blombärande, med förlängda 

 stängelleder försedd stam hinner utbildas ur de knoppar, som hos örtartade Polygoneer 

 anläggas på den underjordiska stammen, eller utväxa frän de delar, hvilka i mer eller 

 mindre outveckladt skick uppkomma ur de först anlagda knopparna; riktigheten här af 

 kunna vi genom egna iakttagelser bevittna. Första året tarfvar knoppen företrädesvis 

 skydd och låter den inneslutna stamdelen obetydligt förlängas, så att alla blad, som till 

 höra en sådan knopp, äro lågblad, 4 ) hvilka nästan uteslutande bestå af slidor, medan deras 

 skaft, skifvor och ochreor antingen blifva förkrympta eller alldeles saknas. Nästa 

 vegetationsperiod förlänges stammen till en liten, underjordisk gren, som stundom bär 

 namn af stipes och utbildar verkliga, öfver jordytan uppskjutande blad, hvilkas alla delar 

 bekomma normal form och storlek. Dessa blad skola till sin stams utveckling och 

 nya rötters bildande bereda näringsämnen, hvilka dock hafva till sitt hufvudsakliga 

 ändamål att, samlade i öfvervintrande delar, användas under följande vegetationsperiod. 

 Nu utbildas ur knopparim, som finnas på den omtalta stipes, blombärande axlar, som 

 nedtill hafva verkliga stjelkblad men längre ifrån rothalsen sådana, som äro af allt 

 mer utpräglad högblads-natur, der ochrean nästan ensam utväxer, under det att alla 

 de öfriga delarna icke utbildas. 



') Jemför Anm. .'! på föreg. sida. 



-) För sammanhangets skull kommer någongång i en afdelning del att omnämnas, som rätteligen hör till 



(-•ti annan. 

 : ) 1.. c, pag. 28. 

 4 ) Namnen låg- och högblad äro bildade af S \\m'-.i.\ och öfvers. från A. Bratjns Niederblätter och Hochblätter. 



