22 P. G. E. THEOBIN, 



Det är äfvenledes omtaladt, att afsöndringsorganernas innehåll färgas gult af .Jod, 

 att kalihydrat gör det likformigt grynigt och förlänar det en rödaktig färg. I samman- 

 hang härmed anföras några andra, hittills förbigångna reaktioner, som vissa ämnen 

 åstadkomma på ett innehåll, som har det före behandlingen med alkohol skildrade ut- 

 seendet. Svafvelsyra upplöser föga häraf men sammanför det såsom en mer eller min- 

 dre förtätad massa till cellens midt. Låter man chlorzinh-j o d-lösning komma i beröring 

 med ett dylikt preparat, föres det sleminigt-gryniga ämne, som var samladt vid väg- 

 gen, till cellens midt och får en gulbrun färg (fig. 10). Samtidigt färgas den klara 

 vätska intensivt blå, som upptager rummet emellan det gulbruna ämnet och membranen. 

 Samma reaktion åstadkomma jod och svafvelsyra, ehuru den olikhet kan nämnas, att 

 den omtalta vätskan härigenom får en mindre intensivt blå färg. 



Anställa vi en jemförelse mellan förloppet af den utveckling, som innehållet är 

 underkastadt i de afsöndringsorganer, med hvilka Polygoneernas knoppar äro utrustade, 

 och den förvandling, som innehållet genomgår i de celler, hvilka bilda de unga Orchis- 

 knölarna, jemföra vi vidare den inverkan, som af jod och svafvelsyra eller af chlorzink-jod- 

 lösning utöfvas på det ena och på det andra innehållet, så blir öfverensstämmelsen i båda 

 dessa afseenden för stor, att vi skulle underlåta att omnämna densamma. Den kan nem- 

 ligen, per analogiain, gifva oss en fingervisning, hvar vi skola söka det första collagen 

 till blastocollan, som finnes i Polygoneernas knoppar. 



Liksom uti dessas afsöndringsorganer, sä äro nemligen äfven cellerna uti Orchis- 

 knölarna blott en kort tid uteslutande fyllda med protoplasma, hvilken i cellernas midt 

 mycket tidigt ersattes af en klar, slemmig och något förtätad vätska. Till slut, 

 eller då knölen är fullvuxen, upptages hela cellrummet af denna vätska, som färgas 

 blå af jod och svafvelsyra eller af chlorzink-jod l ). Detta slem användes följande ar till 

 stängelns utbildning och gifver dessa knölar, som i torkadt tillstånd kallas salep, deras 

 största värde såsom en närande föda. 



Det bör på grund af de facta, som nu framhållits, ej kunna vara tvifvelaktigt, 

 att det ämne, som utfyller de vacuol-artade partierna uti knoppdelarnas hos Polygoneae 

 afsöndrande celler, är beslägtadt med och kanske detsamma, som slemmet uti Orchis- 

 knölarna. Det vacuol-bildande ämnet fälles nemligen af alkohol och tillhör troligen 

 den del af innehållet uti de afsöndrande cellerna, hvilken af chlorzink-jod färgas blå 

 eller genom inverkan af Hansteins anilin-tinctur blir röd. Och må det ej anses alltför 

 dristigt, om vi med afseende på samma vacuol-bildande ämne uttala den positiva satsen, 

 att det är detta, som bildar collagen, låt vara i embryonär form, till den blastocolla, 

 som samlas i dessa växters knoppar. Villigt medge vi, att de skäl till detta påstående, 

 vi andragit eller komma att andraga, kunna genom en utvidgad bekantskap med det 

 inre cell-lifvet hos dessa växtdelar blifva mindre vigtiga; men för närvarande synas de 

 oss bindande. 



Fastän vi uti cellruminet förlägga bildningshärden till det utflutna slemmet, hafva 

 vi dermed ej påstått, att det vacuol-bildande ämnet utan att undergå någon vidare för- 

 ändring och i oförändradt skick helt enkelt molecylvis skulle genomsippra membranen och 



') Jemför A. I?. 1 rank, 1. 



