30 1'. G. E. THE O KIN, 



rens inbrott åstadkommer förändring i detta knoppens skick; dess näringsämnen fä en 

 löslig form, och safttillförseln begynner åter. Växten, som åter inträdt i det förhal- 

 lande, hvari han befann sig föregående höst, använder ock nu knoppens delar på 

 samma sätt som då. 



Hvad som nu sagts om de fleråriga Bumex-SLrtemas knoppar, gäller äfven om dem. 

 som finnas hos Polygonum Bistorta och viviparum samt hos Fagopyrum-ixrtevua. Men 

 föregående redogörelse lär oss, att många arter gifvas, hvilkas ochreor hafva hår, som 

 alldeles sakna blåsor, antingen knopparna hålla på att utvecklas eller befinna sig uti 

 hvila. De membranens egenskaper finnas således ej här, som hos Rumex-arterna betin- 

 gade blåsornas uppkomst. 



Om i detta fall en större mängd slem omgifver knoppen, såsom hos Rheum- 

 arterna, så visar det sig, att spänningen inom cellerna äfven här utöfvar ett inflytande 

 på membranen, som utböjes vid inidten, hvarigenom cellerna blifva vidare härstädes, än 

 de äro vid ändarna. När denna spänning upphört, såsom uti de bandlika håren på den 

 brustna ochrean, återtaga cellerna sin jemnbreda form. Uti öfvervintrande knoppar, 

 som sitta på samma växters rhizom, äro hårcellerna ständigt jemnbreda. 



Hos Ramex Acetosella, Polygonum aviculare o. a., äro små-knopparna ständigr 

 smala och torra och försedda med hår som ständigt hafva raka membraner. 



AFSÖNDRINGENS FÖRHÅLLANDE TILL IFRÅGAVARANDE 



VÄXTERS LIF. 



Om glandier finnas på utbildade växtdelar, som äro utsatta för atmosferens in- 

 flytande, finnes vanligtvis intet eller blott en ringa mängd af det från glandierna utbil- 

 dade secretet utbredt på desamma, ty äfven om afsöndringen på dessa ställen varit 

 temligen rikhaltig, måste den största delen af de utsipprade vätskorna hafva bortdun- 

 stat. På en tid, då man ännu ej kände, att afsöndringsorganer kunna förekomma på 

 andra ställen, än pä utvuxna stam- och bladdelar, ansåg man helt naturligt alla secre- 

 tioner, som försiggå hos växten, vara af obetydlig eller af blott local betydelse för dess 

 lif *). Helt olika måste deremot uppfattningen blifva af denna lifsyttring, då man lärt 

 känna, att den kan ega rum i växternas knoppar. Exempel härpå lemna ej blott ifråga- 

 varande växter utan äfven många andra. Vi hafva förut hos Alnus och iEsculus an- 

 märkt en sådan afsöndring; Hanstein lemnar en lång förteckning på växter, i hvilkas 

 knoppar han upptäckt en blastocolla, och åt framtiden är det säkert förbehållet att 

 göra många intressanta rön i denna riktning. 



Knopparna äro vanligen omgifna med täckande och skyddande höljen, och efter- 

 som det af knoppens afsöndringsorganer utbildade secretet af dessa hindras ifrån att bort- 

 rinna och komma i beröring med luften, kunna de afsöndringsprodukter (blastocollan). 

 som samlas i vissa arters knoppar, vara särdeles rikliga. Att de kunna återfinnas uti 

 knopparna till flertalet af de växtformer, som sammanfattas uti samma familj, känna vi 

 af förhållandet hos Polygonea'. Och emedan såväl colletererna som deras secret nästan 



') Jemför von Mohl, vegetabiliska cellen, pag. 87. 



