PROPORTIONEN MELLAN KÖNEN. 21 



i Stockholms län (.1,045), i Kronobergs (1,046), i Blekinge (1,034), i Malmöhus (1,044), 

 i Hallands (1,040), i Göteborgs och Bohus (1,034), i Elfsborgs (1,045), i Skaraborgs 

 (1,035), i Vestmanlands (1,039) och Kopparbergs län (1,042). Deremot var 1700-talets 

 proportion högre i Upsala (1,049), Östergötlands (1,048), Jönköpings (1,059), Kalmar 

 (1,062), Gotlands (1,055) och Kristianstads län (1,049). För Södermanlands län står 

 den lika, och för öfriga län efter nuvarande indelning kan denna jemförelse ej utföras. 

 Hvad man häraf synes kunna sluta är att proportionen af lefvande födda mankön sna- 

 rare haft och har benägenhet att med tiden höja än att sänka sig åtminstone från den 

 utgångspunkt, som våra iakttagelser lemna. 



Fysiologien och statistiken hafva ömsesidigt till hvarandra hänskjutit problemet 

 att förklara den i stort så oföränderliga och i smått så föränderliga proportionen mel- 

 lan de föddes kön. 



Statistiken, som fullt bekräftat oföränderligheten i stort, har derjemte, såsom i 

 det föregående är anfört, ådagalagt: 



att äfven afvikelserna hafva en relativ oföränderlighet; 



att sålunda i viss man konstanta skiljaktigheter förekomma ej blott emellan olika 

 länder, utan emallan olika delar af samma land; 



att proportionen af födda mankön är högre å landsbygden än i städerna; 



— högre bland de inom äktenskap, än bland de utom äktenskap födde, och 



betydligt högre bland de död/ödde, än bland de lefvande födde. 



Det synes ej heller osannolikt, att kulturens fortgång och riktning på denna pro- 

 portion utöfvar en långsamt fortgående inflytelse. 



Dessa få data äro dock långt ifrån att innehålla en tillfredsställande förklaring. 

 Fältet ligger sålunda vidöppet för förslagsmeningar, hvaraf ock en mängd blifvit fram- 

 kastade, deribland ej få fullkomligt haltlösa. En del af dessa förslagsmeningar ligger 

 mera uteslutande inom fysiologiens område, såsom t. ex. frågan, huruvida fostrets kön 

 bestämmes redan vid aflelscn eller först under utvecklingen i moderlifvet, om inflytel- 

 sen af viljeriktningen hos föräklrarne, af modrens fysiska beskaffenhet o. s. v. 



Andra förslagsmeningars värde kan otvifvelaktigt afgöras genom statistiska under- 

 sökningar t. ex. om inflytelsen af klimat, race, lefnadssätt och yrke, stora genomgri- 

 pande olyckor inom samhället, såsom krig, hunger och dyr tid, åldersskilnaden mellan 

 föräklrarne, äktenskapets duration, barnets egenskap af det första eller ett senare inom 

 kullen o. s. v. 



Hade ett fätal af iakttagelser varit tillräckligt att gifva utslag, så hade naturligt- 

 vis meningsskiljaktigheten ej kunnat blifva så stor. Nu fordras åter massor af iaktta- 

 gelser, men med antalet af dem växa ock svårigheterna för deras erhållande. Derjemte 

 ökas ock hindren för orsakernas uppdagande i följd af den komplex af faktorer, som 

 företrädesvis inom det sociala lifvet är verksam, och som till en del undandrager sig 

 all beräkning, ju större omfånget blir af iakttagelser. 



Iakttagelser i stor skala utöfver det omfång, hvartill staten skäligen kunnat be- 

 reda utväg, fordra hjelpmedel och biträde, som sällan stå till buds och till hufvudsak- 

 lig del måste grundas på frivillighet och intresse, hvilka vanligen ej i rikt mått stå till 

 buds. Jag har, likasom i Norge äfven skett, vädjat till dessa, då jag med hänsigt till 



