SVERIGES PO DU RIDER. 45 



1841. Desoria Agassiz, (sec. Nicolet, Note s. la D. sältans). 



1841. Desoria Nicolet, Rech. p. serv. h 1'Hist. des Podur. p. 57. 



1*42') Podura Botrlet, Mém. s. les Podurelles p. "24 (sec. Gervais, in Walckenaer, lus. apt. 



p. 422) (ad partera). 



1847. Isotoma Nicolet, Essai s. nne classit'. d. 1'Ordre des Thys. p. .'571. 



1*67. » Lubbock, Notes on the Thys. P- II. p 596. 



1871. » Tallberg, Fört. öfver Sv. Podur. p. 150. 



Mesonotum non promillens. Segmentum abdominale tertium quam quartum jam 

 longius jam brevius. Antennas dimidia corporis parte breviores, quadriarticulatae. Or- 

 gariura postantennale adest. Furcula interdum in seginento quarto abdominis inserta. 

 Dentes in aliis usque ad tubuni ventralem, in aliis non ad secundnin segmentum ab- 

 dominis pertinentes; mucrones denticulis 2 — 4 armati. 



Vid antennernas bas tinnes en femte led antydd; den yttersta aldrig annulerad. Postantennalorganet 

 utgöres af en upphöjd lindring, som hos /. palustris är liten och nästan elliptisk (IX. 4 op), lios de mindre 

 arterna stor och halfraånformig (IX. 28 op). Ocellernas antal olika hos olika arter. Andra thoracalsegmentet 

 skjuter ej fi .i in öfver hufvudets basaldel. Inga budveck på tibierna och inga klubblika känselhår vid deras 

 nedre anda, men väl ett större här af vanlig form. Gaffelns plats, storlek och form särdeles varierande. Då 

 denna är fastad pä det fjerde segmentet, är detta större än det tredje, under det att, då gaffeln är fästad på 

 det femte, del tredje vanligen är störst. Hos /. crassicauda, der det är svårt att afgöra, om gaffeln sitter på 

 det fjerde eller femte abdominalsegmentet, är det fjerde störst. Inga klubblika borst förekomma pä bålen, icke 

 heller har jag kunnat upptäcka några särskilda känselborst. Det har hitintills varit mig omöjligt att på ett till- 

 fredsställande sätt gruppera hithörande former. Efterföljande indelning, som hufvudsakligen är gjord för att 

 underlätta öfversigten öf\ er Ar af mig funna arterna, har inga anspråk på att vara en naturlig uppställning. 



A. Dentes furcula acdminati. 



a. Furcula usque ad tubum ventralem pertinens. 



11. /. palustris (Gmel.) (IX. 1—8). 



Setosa. Segmentum tertimn abdominis longius quain quartum. Antenme capite 

 fere duplo longiores, tribus articulis ultimis ssqualibus. Unguiculus superior dentibus 

 2 armatus. Denticuli mueronum 3. Long. 4 millim. 



Genom de grofva och i synnerhet på de bakre delarna af abdomen talrika borsten äfvensom genom an- 

 tennernas form skiljer sig detta djur frän öfriga af mig funna arter inom slägtet. Den mindre klon är försedd 

 med en tydlig tand. Hvad färgen beträffar, vexlar den på mångfaldigt sätt, och detta har gifvit anledning 

 att af denna såväl som af Orchesella cincta bilda en mängd arter. Jag har dock så ofta funnit öfvergångar 

 mellan de särskilda färgvarieteterna, att jag omöjligt kan anse dem vara skilda arter. Jag upptager här de 

 mest konstanta: 



Forma pruicipalis. 



Syn. 1740. »Grå lnsecter etc.» De Geer, in Vet.-Akad:s Handl. Vol. I. p. 284. 



1744. Podura aquatica cinerea lineis dorsalibus nigricantibus, antennis longioribus De Geer. in 



Acta Soc. Scient. Ups. T. I. p. 48. 

 1776. » palustris Muller, Zool. Dan. Prodr. p. 184. 



1788. » palustris Gmelin, Linn.ei Syst. Nat. T. I. 6. p. 2911. 



1789. » aquatica grisea De Villers, Linn^ei Entom. T. IV. p. 10. 



L839. Isotoma bifasciata Bourlet, Mém. s. les Podures p. 26 l(sec. Gervais, in Walckenaer, 



1839. » trifasciata id. , ibid. Jlns. apt. T. III. p. 433). 



1841. Desoria riparia Nicolet, Kech. p. serv. ä 1'Hist. des Podur. p. 62. 



1847. Isotoma » id. , Essai s. une classif. de 1'Ordre des Thys. p. 373. 



18(')7. » trifasciata Lubbock. Notes on the Thys. P. III. p. 299. 



1871. » palustris var. riparia Tullbero, Fört. öfver Sv. Podur. p. 151. 



') Se noten si p. 31. 



