SVERIGES POBURIDER. 47 



t 



närmast Podura fuliginosa Templ. och Isotorna fuliginosa Lbk., men afviker från den förra genom antennernas 

 form (IX. 10) och från den senare genom gaffeln, som här når ända till tuben. 



Förekommer tillsammans med hufvudforraen af föregående art i trakten af Uppsala. 



43. /. maritima Tullb. (IX. 11). 



Syn. 1871. Isotoma maritima Tullberg, Fört. öfver Sv. Podur. p. 151. 



Pilosa. Segmentum tertium abdominis longius quam quartura. Antennas capite 

 paullo longiores; articulus tertius brcvior quarto, secundo longior. Denticuli mucro- 

 num 3. Long. Ig millim. 



Färg gräblå. 



Förekominer vid hafsstränder under tång. 



Ytterst allmän i Uppland, Skåne oeh pä Gotland. 



41. /. tigrina (Nic.) (IX. 12, 13.) 



Syn. 1841. Desoria tigrina Nicolet, llech. p. serv. ä 1' J list. des Podur. p. 59. 



1847. Isotoma tigrina Nicolet, Essai s. une classif. de 1'Ordre des Thys. p. 372. 

 1871. » » Tullberg. Fört. öfver Sv. Podur. p. 152. 



l J ilosa. Segmentum tertium abdominis longius quam quartum. Antennas capite 

 paullo longiores; articulus tertius brevior quarto, secundo 11011 longior. Denticuli mu- 

 cronum 3, alius post alium insertus. Long. 1 milliin. 



Grandfärgen gråblå. Den fjerde leden af antennerna nära dubbelt så lång som den föregående. Hos 

 denna art så väl som hos alla af följande afdelning, med undantag af /. fimetaria, finnes stundom ett antal 

 mörka näckar, bildande långsgående band utefter ryggen. Gaffelns ändsegment hafva tre tydligt utvecklade tän- 

 der ställda i rad, ej de två bakre bredvid hvarandra, som hos föregående arter, och dessutom en svag antydan 

 till en fjerde tand samt en utskjutande flik vid basen (IX. 13). 



Jag har identifierat denna art med Nicolets /. tigrina hufvudsakligen på grund af färgen; det är dock 

 mycket osäkert, om hans art är densamma som min. 



Förekommer i spänhögar. 



Funnen i Ångermanland, Uppland, Södermanland oeh på Gotland. 



b. Furcula non usque ad segmentum abdominis secundam pertinens. 



45. /. cinerea Nic. (IX. 21—22). 



Syn. 1841. Desoria cinerea Nicolet, Rech. p. serv. ä 1'Hisi. des Podur. p. 60. 



1847. Isotoma cinerea id. , Essai s. une classif. de l'Ordre des Thys. p. 372. 



1871. » quadriderdiculata Tullberg, Fört. öfver Sv. Podur. p. 152. 



Segmentum tertium abdominis longius quam quartum. Ocelli 16; 8 in utroque 

 latere capitis. Furcula in segmento quinto abdominis inserta, apices dentium appropin- 

 quantes, mucrones quadridenticulati. Long. \\ millim. 



Grundfärg blå Närmar sig mest /. tigrina, men skiljes genom gaffelns olika längd och formen hos 

 gaffeltänderna, hvilka här äro böjda mot hvarandra (IX. 21 d). Afvenså hafva gaffelns ändsegment (IX. 22) 

 här en fjerde tand, som är tydligare utvecklad än hos föregående art, och vid basen en starkare flik, som må- 

 hända äfven borde kallas tand. 



Om den här af mig beskrifna arten verkligen är Nicolets Desoria cinerea, är omöjligt att med be- 

 stämdhet säga, då han ingenting nämner om gaffeltändernas och ändsegmentens form; men i hans beskrifning 

 äfvensom på den af honom lemnade figuren finnes också intet, som hindrar, att dessa båda arter kunna vara 

 identiska, och jag har då ej velat lemna Nicolets namn obegagnadt. 



Funnen i stort antal på Gotland under den lösa barken af några nedhuggna träd. 



4G. /. minuta Tullb. (IX. 23—24). 



Syn. Isotoma minuta Tullberg, Fört. öfver Sv. Podur. p. 152. 



Segmentum tertium abdominis brevius quam quartum, in quo furcula inserta est. 



Ocelli 16; 8 in utroque latere capitis. Dentes furculse manubrio non longiores, recti ; 



mucrones tridenticulati. Lon>r. 



