54 TYCIIO TULLBERG, 



Gen. XV. Lipura Buem. 



Syn. 1746. Pediculus Linné, Fn. Sv., Ed. I. (ad partem). 



1758. Podura id. , Syst. Nat. Ed. X. p. G08 (ad partem). 



1838. Lipura Burmeister, Handb. der Ent. p. 447. 



1841. Onychiurus Gervais, in Écho du Monde savant (sec. Gervais, in Wälckenaeu, Ins. apt. 



T. III. p. 441). 

 » Anurophorus Nicolet, Recli. p. serv. å 1'Hist. des Podur. ]). 52 (ad partera). 

 1842 l ) Adicranas Bourlet, Mém. s les Podurelles, p. 38 (sec. Gervais, in Y\ alckenaer, Ins. apt. 



T. III. p. 440) (ad partem). 

 1862. Lipura Lubbock, Notes on the Thys. 1'. II. p. G00 (ad partem). 

 1869. » Tullberg, Skand. Podur. af underfam. Lip. p. 13. 



1871. » id. , Fört. öfver. Sv. Podur. p. 154. 



Organa postantennalia transversa. Puncta ocellis similia in toto dorso sparsa. 



Unguiculus inferior major. Furcula nulla. 



Postantennalorganen äro här aflängt ovala. Verkliga ögon saknas hos alla hittills med säkerhet bekanta 

 arter, men i huden förekomma såväl på hufvudet som pä alla bålens segment med undantag af det första ett 

 slags ocellika bildningar. Jag har vid artdiagnoserna endast fästat afseende vid dem, som befinna sig mellan 

 antennernas bas och postantennal-organen, ehuru äfven på öfriga delar af kroppeu antalet af dessa ocellika bild- 

 ningar torde vexla hos de olika arterna. Inga särskildt formade känselhår på tibierna. 



Den Lipura maritima, som Lubbock omtalar (Notes on the Thys. P. IV. p. 278), bör möjligen efter 

 den begränsning, jag gifvit slägtet, icke räknas hit, ehuru naturligtvis ingenting hindrar, att äfven hithörande 

 djur, om de förekomma färgade, kunna vara försedda med ögon, likasom af det närstående slägtet Anurida före- 

 kommer både en blind och en med ögon försedd art. 



På insektarter torde hafva blifvit sä intrasslade och oriktigt uppfattade som de till detta slägte hö- 

 rande. Endera af de arter, jag här nedan upptagit såsom L. ambulans (Nic.) och L. armata Tullb., eller möj- 

 ligen båda beskrefvos sannolikt först af Linné i hans Fn. Sv. Ed. I såsom Pediculus terrestris niveus och in- 

 fördes sedan i lians Syst. Nat., der åtminstone i Ed. X såsom synonym till Podura ambulans uppföres Ped. ter- 

 restris niv. I Fauna Sv. Ed. II förekommer detta djur utförligare beskrifvet, äfvenledes under namn af Pod. 

 ambulans. Men i Syst. Nat. Ed. XII tyckes Linné hafva glömt, hvilket djur tjenat till typ för hans föregående 

 beskrifning, och han tillägger nu: »setis 2 e.vtensis longitudine ^ corporis,» hvilket tydligen visar, att han vid 

 detta tillfälle haft ett helt annat djur för sig, möjligen en Campodea; ty säkerligen hade han icke uraktlåtit att 

 anmärka en sådan egendomlighet äfven i den förra beskrifningen, om den funnits hos det djur, han då åsyftade. 

 Deremot gör Linné i denna upplaga en förändring i beskrifningen af Podura fimetaria genom att tillägga: »non 

 salit», hvilket gör det troligt, att han här med denna art menar sin förra P. ambulans eller någon densamma 

 närstående form. Att denna P. fimetaria icke är Linnés ursprungliga art af samma namn är dock tydligt vid 

 första blick pä hans beskrifning i Faun. Sv. Ed. II eller i Syst. Nat. Ed. X, der han hänvisar till Faun. Sv. 

 1746. Antagligen menade Linné med sin första P. fimetaria den i det föregående beskrifna Isotoma fimetaria, 

 hvilken äfvenledes är hvit till färgen, och på hvilken uttrycket »instar volitantium atomorum» utmärkt väl passar in. 



Under tiden mellan publicerandet af Fn. Sv. Ed. II och Syst. Nat. Ed. XII beskref Scopoli i Entom. 

 Carn. en »Podura terrestris», hvilken han förmodade vara densamma som Linnés Pod. fimetaria. Den är dock 

 så otydligt beskrifven, att det är omöjligt att afgöra, hvilken art han med densamma menar. 



Någon tid derefter bekantgjorde De Geer (1778) en Podura, hvilken han beskrifver som »P. terrestris 

 uivea antennis quadrinodiis, cauda bifida brevi eebtensa». Af den rätt goda figur, han bifogat, ser man tydligt. 

 att De Geer med denna art menar Linnés P. ambulans, och han anför äfven såsom synonym 1'. ambulans Linn.. 

 Fn. Sv. Ed. II. Troligen genom ett misstag har han tillika kommit att citera äfwen P. ambulans Linn. Syst. 

 Nat. Ed. XII, ehuru denna, såsom vi nyss visat, måste vara ett helt annat djur. Sciirank beskrifver (Enum. 

 Ins. Austr. p. 497) blott en gaffellös Podura, och denna kallar han fimetaria. Dä han om den samma blott sä- 

 ger »terrestris alba, cauda. nulla», är det omöjligt att bestämma, hvilken art dermed bör förstås. 



Ännu mera sammanblandade hafva de hithörande arterna blifvit af senare författare. Flere af dessa hafva 

 troligen aldrig sjelfve sett de i fråga varande djuren, eller också icke de arbeten, de citerat. Den ende, som 

 mig veterligen observerat Linnés misstag angående P. fina /aria i tolfte editionen af Syst. Nat., är F. ETotjttUyn, 

 som beskrifver denna art i öfverensstämmelse med Fn. Sv., men tillägger, att Linné i Syst. Nat. Ed. XII säger: 

 »Cauda obtusa mutica: non salit». De öfriga hafva endast fästat sig vid hans diagnos i sistnämnda edition. — 

 Linnés bestämning i samnia Ed., att analbihangen hos ./'. au, bulans skulle vara hälften så långa som kroppen, 

 torde antingen blifvit förbisedd eller ock under tidernas lopp råkat i glömska, då de fleste författare, utan att 

 omnämna detta, under P. ambulans Linn. anföra som synonym De Geers »Podura terrestris nivea, cauda bifida 

 brevi extensa,» som dock enligt figuren har vida kortare analbihang. 



') Se noten å p. 31. 



