JORDMAGNETISK.A BESTÄMNINGAR I SVERIGE. 



77 



andra följande elongationer, dels den sorts multiplikations-metod, vid hvilken cylindern 

 fick byta om plats i det ögonblick magneten uppnådde sin största elongation. 



Konstant deviation. 



Mag 



oetiska tomten. 



Ä k e r n. 



Tra 



d p 1 a n t 



e r i n g e n. 



P 



olacksbacken. 



Cyl:s 



Jemvigts 







Cyl:s 



Jemvigts 



Cyhs 



Jemvigts 







Cyl:s 



Jemvigts 1 





| ställa. 



läge. 





7 



ställn. 



läge. " '! 



ställn. 



läge. 





'/ 



ställn. 



läge. 



7 



Ö 



590.90 t i 20°.95 

 20.06 



N 



594.61 21°.67 

 ..< 1 



Ö 



578.27 



i 20°.62 



5.81 1 



N 



603.30 ' 21°.62 

 . 10.30 



N 



631.02 



20.73 







579.18 



12.05 





N 



589.87 



5.42 







582.60 



15.10 









589.56 



N 



603.28 







O 



579.02 





N 



612.81 l 







15.34 







13.30 









8.33 





11.76 



N 



620.25 







576.67 







N 



595.69 









579.28 





15.74 







10.23 









S.S4 





8.91 









588.76 21.42 



N 



597.13 



21.72 







578.01 



20.95 



\ 



597.10 



21.62 



Med. 



17.97 



21.18 



Med. 



10.82 



21.69 



Med. 



7.10 



20.78 



Med. ! 11.52 



21.62 



Olikheterna i värdena på a inom de särskilda serierna härröra sannolikt deraf, 

 att cylmdrarne icke alltid kommit att intaga fullkomligt samma läge den ena gången 

 som den andra i förhållande till magnet-polerna; - - variationer hos strömstyrkan ha 

 väl ock kunnat inverka något, men betydligt mindre. 



Multiplikations-metod. 



M a g 



n t t i s k 



a tom 



t e n. 



A k e r n. 



T r ä d p 1 a n t 



e r i n g 



e n. 



P 



) 1 a c k s b 



a c k e n. 



iV.o 



Elong. 



2oo 



7 



N:o 



Elong. 



2a; I <i 



N:0 



Elong. 



2x 



7 



N:0 



Elong. 



2% q 



11 



702.9 



197.1 



21.4 2 



11 



539.8 



97.:. 



21.72 



11 



624.2 



76.0 



20.95 



11 



528. i 



107.4 " i1 - 62 



12 



505.8 



203.5 





12 



637.7 



107.0 



12 



548.2 



81.2 





12 



635.8 



96.4 



13 



709.3 



208.4 





13 



530.7 



113.3 



13 



629.4 



85.o 





13 



539.4 



85.2 





14 



500.9 



208.2 





14 



644.n 



117.6 





14 



544.4 



94.8 





14 



624.6 



78.6 





15 



709.1 



208.2 





15 



526.4 



96.6 





15 



639.2 



100.4 





15 



546.0 



92.3 





16 



500.9 



203.] 





16 



623.0 



83.4 1 



16 



538.8 



107.4 





16 



638.3 



100.1 





17 



704.0 



199.7 





17 



539.6 



93.2 , 



17 



646.2 



113.4 





17 



538.2 



118.6 





18 



504.3 



187.6 





18 



632.8 



98.o 



18 



532.8 



116.4 





18 



656.8 



131.5 





19 



691.9 



178.6 





19 



534.8 



111.2 





19 



649.2 



119.2 





19 



525.3 



129.5 





20 



513.3 



167.7 





20 



646.0 



120.8 





20 



530.0 



115.8 





20 



654.8 



127.0 





21 



681.0 



159.3 





21 



525.2 



104.1 





21 



645.8 



112.5 





21 



527.2 



114.0 





22 



521.7 



147.5 





22 



629.3 



91.5 





22 



533.3 



101.5 





22 



641.8 







23 



669.2 





21.0 7 



23 



537. s 





21. oj 



23 



634.8 





20.95 





— 





21.02 





Med. 



189.0 8 



21.54 



Med. 



102.88 



21.67 



Med. 



101.9 7 



20.95 



Med. 



107.4 4 



21.62 



1 följd af den starka periodicitet, som observations-serierna förete, har reduk- 

 tionen till »gränsvärden» synts mig helt och hållet betydelselös och derför blifvit urakt- 

 låten. Dereinot måste de funna X-värdena reduceras till livad de vid konstant devia- 

 tion skulle varit, medelst den bekanta formeln 



a — x 



IT*' 



för att man må se, om de bada metoderna lemnat samma resultat. 



Enligt direkt bestämning af de log. dekrementen var för de särskilda fallen 



log -£ = 0,15056 0,16853 0,14421 



0,16589. 



