24 F. R. KJELLMAN. FLORIDE-SLÄGTET GALAXAF/EA. DESS ORGAXOGRAFI OCH SYSTEMATIK. 



bildas af innehållsförande, fina, tätt hopvecklade, om hvarandra snodda eller mellan hvar- 

 andra inkilade celltrådar. Gonimoblasten utgörea af tätt sittande mer eller mindre rikt 

 förgrenade busk- eller tofslika fertila celltrådar och mellan dessa grupper finare, mera 

 långcelliga, greniga sterila element, som väl kunna kallas parafyser; jfr. t. 7, f. 20 — "22: 

 t. 9, f. 11 — 12; t. 15, f. 7 — 10. Sporangierna, som efter hvad jag sett, endast utvecklas 

 ur de fertila gonimoblasttradarnes toppcell. äro af betydlig storlek, rundad t päronformiga 

 eller rundadt ellipsoidiska. Sporerna äro vid mognaden fylda med en riklig mängd tem- 

 ligen grof korniga upplagsänmen och få härigenom ett smaknottrigt utseende; t. 15. f. 9. 

 Förnyad sporangiebildning efter genomväxning af ett tömdt sporangium förekommer. 

 Mycket tydligt har jag funnit detta hos den t. 15, f. 1 — 10 afbildade G. magna. Fig. 10 

 återger en goninioblastgren, hvars hufvudaxel slutar med ett primärt sporangium. Sporen 

 har vid prepareringen sammandragit sig. De båda sidoaxlarne bära tömda sporangier, 

 inom hvilka nya sporangier äro stadda i utveckling, den ena axelns något längre kommet 

 än den andras. Antagligen sker en sådan upprepad sporangiebildning endast en gång 

 frän samma axel; åtminstone har jag icke iakttagit något fall af flere gånger fortsatt 

 sporangiebildning. Under sporocarpiets mognad inträder en förslemning af gonimoblast- 

 axlarnes och väl också parafvsernas cellväggar, hvilken slembildning torde kunna antagas 

 stå i samband med sporernas utdrifvande. I flertalet iakttagna fall gar denna förslem- 

 ningsprocess icke så långt, att icke de särskilda gonimoblastelementen kunna tydligt ur- 

 skiljas. Hos några arter och i synnerhet tydligt hos den tarl. 9, tig. 4 — 12 afbildade 

 G. piUfera förvandlas gonimoblasttofsarne till tätt hopträngda, knappt frän hvarandra 

 skilj bara slernmassor, i hvilka sporer och rester af gonimoblasttradarnes färgade innehall 

 finnas insprängda; jfr. t. 9, f. 11 — 12. 



Älven i vissa andra afseenden såsom gonimoblasttofsarnes storlek, täthet och rik- 

 grenighet, deras mer eller mindre skarpa begränsning från hvarandra, de sterila elementens 

 mer eller mindre rikliga förekomst har jag funnit vissa olikheter mellan olika arter, hvilka 

 måhända äro af den art, att de böra beaktas i slägtets systematik. En bestämd mening 

 härom kan dock först grundas, sedan sporocarpierna blifvit kända hos en större mängd 

 arter och kunnat undersökas på ett bättre prepareradt material, än det som statt mig till 

 buds. Dock anser jag mig kunna med bestämdhet pasta, att sporocarpiernas grundtyp 

 är densamma såväl hos arter med trinda skott som hos Galaxauror med platt skott eller 

 öfre skottregion, hvilka J. G. Agardh sammanfört under slägtet Zanardinia. En jem- 

 forelse mellan lig. 22, tafl. 7 och 1ig. 7, tan. 15 visar detta. 



