KONGT.. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 33. NtO I. 43 



Gralaxaura framgår, kan skottet hafva detta utseende hos en del arter, hvilk;i helt säkert 

 icke böra hänföras till gruppen Rhodura. Beträffande den för G. lapidescens af J. G. 

 Agardh anförda karakteren, att den skulle hafva Hotam frondem calce incrutatara», vill 

 jag nämna, att jag icke funnit ett sådant förhållande hos någon af de arter af Rhodura- 

 typen, som jag haft tillfälle att undersöka. En del af dessa hafva t. o. ni. skottet mycket 

 svagare och lösare förkalkadt än den stora mängden af arter tillhörande andra grupper. 

 Såsom utmärkande för de ifrågavarande arterna far man väl anse, att skottet i allmänhet 

 är otydligt ledadt. Dock gäller det icke om Rhoduragruppen i sin helhet, hvad J. 'i. 

 Agardii anger såsom karakteristiskt för G. lapidescens, att -»fröns nullam habet articulorum 

 speciem nisi råge nunc strangulata cernitur». Ehuru det är mycket svårt att döma härom 

 efter gammalt torrt herbarie-material, tror jag mig dock kunna bestämdt ange, att åt- 

 minstone hos några arter skottet är tydligt och fullt typiskt ledadt med olika byggnad 

 vid lederna än i mellanstyckena. 



Dispositio specierwn Sectionis Rhoditrce mihi cognitarum. 

 A. Tela assimilatoria frondis saltim ab initio plane e filis elongatis contextus. 



(Jalaxaura rudis. Kjellm. mser. 



G. major, fronde aequicrassa, decomposite ram o si s si ni a, densa, axi principal) fere distincto ramos 

 approximatos breviores et longiores decomposite fasciculatim farcatos corymbosos emittente; filis assimila- 

 toriis ssepius superne ramosioribus, non attenuatis, cellula basali vulgo tumida. ellipsoidea vel ellipsoideo- 

 pyriformi, circa 60 u longa, 33— 40 u crassa. Tab. 2 fig. 1 — 9; tab. 20 f. 11. 



Habit, in Oceano pacifico ad Friendlv Island sec. specimina sub noraine Microthoe 

 lapidescens in herb. Areschougii asservata, a cel. Harvey comnmnicata. 



Planta, ut videtur, solitarie crescens, elata, robusta, saltim 10 cm. älta, 1,5 mm. 

 crassa. Fröns densa, tenax, flexilis, irregulariter at distinctius articulata, pallide griseo- 

 violacea, subaequicrassa, tota dense villosa, ramosissima, axi principal] subdistincto ramos 

 crebiores, approximatos, divaricatos ve\ recurvatos, breviores et longiores decomposite et 

 fasciculatim furcatos, corymbosos emittente, ramulis erectis ad erecto-patentibus, strietis 

 vel irregulariter curvatis, teretibus, ultimis interdum collabentibus. Tal). 20 f. 11. Axis 

 centralis diametro circa 0,5 mm., calce non incrustatus, inter genicula e filis laxis parce 

 ramosis, crassitudine aequalibus, 15 — IS fi <'rassis. pariete tenuiore preeditis, ad genicula e 

 lili^ crassiusculis pariete valido, arctissime implexis et contortis formatus. Stratum inter- 

 medium cellulas suffultorias, tri- vel quadrangulatas, l>ene evolutas, majores, diametro circa 

 45 ,u fovens, in fronde adultiore nova organa, alia in fila rhizoidea, alia in fila assimili- 

 toria abeuntia evolventes; tab. 2 fig. 8, 9. Tela peripherica frondis junioris at , adulta' plane 

 e filis assimilatoriis elongatis, inferne crustae calcarea? circa 200 (i crassa? immersis con- 

 flata, plurimis parte basali inclusa e cellulis singulis vel saspius binis tumidis, ellipsoideis 

 \e| ellipsoideo-pyriformibus, cellula basali circa 60 u longa. 33 — 42 fi crassa, cellula sub- 

 basali 48 ,« longa, 40 u crassa formatis, parte exserta circa 15 « crassis, saltim 800 k 

 longis, saepius supra medium uno alterove ramulo prasditis, e cellulis cylindricis, ad disse- 

 pimenta non contractis, diametro aequalibus ad duplo longioribus contextis; nonnullis, 

 verisimiliter serius evolulis, usque a basi e cellulis cylindricis formatis; tab. 2 fig. 5 — 9. 



