KO 



NGL. SV. VKT. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 33. NIO I. i 5 



ditis constructus. Stratum intermedium calce uberiore incrustatum, e filis robustis, arctius 

 Lmplicatis contextum, cellulas suffultorias numerosas, in stratum continuum tamen non 

 connexas, vulgo quadrangulatas, diametro circa 48 « raetientes, bene evolutas fovens, 

 novis organis, incremento primario peracto, evolutis sensim crassius el densius evadens; 

 tab. 2, tig. 13 — 15. Tela peripherica frondis junioris, ;it adultaa plane c filis assimilatoriis 

 elongatis conflata, inferno crustae calcareai sat tenni, crassitudine \i.\ ultra 175 //, im- 

 mersis, longitudine interdum 1 inni. superantibus aut nulla cellula suffultoria interjecta 

 e filis strati intermedii ssepius e cellulis suffultoriis solitarie vel gemimatim egredientibus, 

 plurimis parte basali inclusa e cellulis singulis vel binis tumidis, globoso-ellipsoideis, for- 

 matis, cellula basali vulgo circa 60 ,« longa, 50 u crassa, tamen magnitudine sat variante, 

 40 — 80 u longa, 36 — 60 » crassa, parte exerta 1.8 — 20 fi crassis, non attenuatis, saepius 

 et praesertim infra medium ramosioribus, e cellulis cylindricis, ad dissepimenta non con- 

 tractis, diametro sequalibus ad duplo longioribus conflatis; nonnullis usque a basi e cellu- 

 lis cylindricis, infinns chromatophoro exiguo insignibus formatis; tal». 2, fig. 16 — 17. 

 Fila curta peripherica e cellulis binis, tumidis globoso-ellipsoideis vel globoso- pyriformibus 

 construeta, raro obvenientia, evolutione cum illis speciei praecedentis verisimiliter con- 

 gruentia; tal». 2. f. 11, 12, 18. 



A specie praeeedente, quacuin struetura telae assimilatoriae maxime convenit haec 

 species ramificationis norma, filis corticalibus longioribus et crassioribus eorumque cellu- 

 laruni basalium fornia et magnitudine prassertim distincta. 



Så vidt jag kunnat finna, utvecklas icke heller hos denna art några korta assimila- 

 tionstrådar i eller omedelbart intill vegetationspunkten, ehuru sådana, fast i mycket ringa 

 antal, träffas i äldre delar af skottet. Jag antar derför, att dessa anläggas och utbildas 

 sedermera, och förmodar, att de åtminstone oftast slutligen utväxa till langa assimilations- 

 trådar. Visst är, att äfven hos G. ommns en riklig nybildning i ytskiktet inträder, hvar- 

 igenoin icke blott den redan ursprungligen mäktiga periferiska ledningsväfnaden förtjockas 

 och förtätas, utan äfven vtväfnaden tilltar i inäktigln-t. De långa assimilationstrådarne 

 äro oftare och rikligare förgrenade än hos föregående art med grenbildningen företrädes- 

 vis förlagd till trådarnes nedre (inre) del; jfr t. 2, f. 10, 14, 17. Stundom utvecklar 

 till och med basalcellen en gren och detta antingen den är starkt ansväld (t. 2, f. 

 10) eller af nästan cylindrisk form; f. 16. I öfrigt synes arten vara utmärkt dels 

 genom centralcylinderns bildning af mycket olika tjocka celltrådar dels genom mellan- 

 skiktets mäktighet och sammansättning af grofva, starkt hopfiltade element. ' 



B. Tela assimilatoria frondis ab initio e filis duplicis generis, elongatis superiore 

 et majore parte exsertis et curtis, tota longitudine vertice tantum excepto collodi incru- 

 statae mox formatae immersis contexta. 



«. Fila assimilatoria curta e cellulis binis, ternis vel quaternis, apicem versus valde 

 decrescentibus contexta, cellula basali quam cellula terminali multo, usque triplo crassiore. 



1 Secundum adumbrationes Kutzingii speciebus allatis proximae sunt judicandse non soluin G. Inj>i- 

 descens KtJTZ., Tab. phyc. VIII. tab. 38, fig. II, de qua jam supra mcntionem feci, sed etiam G. tomentosa 

 Kutz. ibid. tig. IL a ceteris et filis assimilatoriis ad dissepimenta conspicue contractis et simulcum tionde api- 

 cem versus distiuete attenuatis abhorrens. 



