KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAft. BAND 33. N:0 I. 49 



och utbildas i vegetationspunktens närhot och äfven en tid fungera såsom sådana element, 

 men förr eller senare i större antal utväxa till långa assimilationstrådar. Möjligt och 

 sannolikt är väl dessutom, att en del af de i äldre skottdelar förekommande långa assi- 

 milationstrådarne äro af sekundär uppkomst, utvuxna långt nedom vegetationspunkten 

 Iran den periferiska ledningsväfnaden. De länga assimilationstrådarne äro hos denna art 

 styfvare än hos andra och hålla sig derför pa torkade exemplar starkt utspärrade. Att en 

 lifligare sekundär nybildning försiggår hos denna art, anges också deraf att central- 

 cylindern i yngre skott är mycket gles, deremot ganska tät i äldre skott. 



Förkalkningen är mindre stark än hos föregående arter. Hvarken i eentralcylindern 

 eller mellanskiktet har jag funnit kalk inlagrad, och assimilationsväfnadens kalkkrusta är af 

 L")S beskaffenhet. De korta assimilationstrådarnes väggar synas vara ganska svaga. Åt- 

 minstone hafva dessa celltrådar, sedan de fri gjorts, cellväggarne oftast starkt samman- 

 fallna, hvilket mera sällan och i vida mindre grad är fallet med flertalet andra arter. 

 Genom de korta, celltrådarnes stundom inträdande förgrening visar arten en öfverens- 

 stämnielse med artgruppen G. fasciculata-G. cohaerens. Med hänsyn till skottets förgre- 

 ning erinrar den något om G. rudis Kjellm. 



Galaxaura delabida. Kjellm. mscr. 



G. intricate csespitosa, minor; fronde (siccata) fragilissima, sat conspicue articulata, apicem versus 

 subattenuata, decomposite pinnato-furcata, ramis (internodiis) prsesertim inferioribus brevissimis, 2 — 5 mm. 

 longis, plus minus curvatis, patentibus ad divaricatis, demum depilata, subannulata; filis assimilatoriis 

 elongatis rarissime semel furcatis, mollibus, zonas transversales sat perspicuas, latiores, approximatas for- 

 mantibus; tilis curtis interdum semel furcatis, e cellulis ternis vel binis constructis, cellula basali subellip- 

 soidea, pyriformi vel obpyriformi, 35 — 45 u longa, 30 — 33 u crassa, cellula terminali subglobosa 

 vel obovoidca, 20 — 25 n longa, 18 — 21 (i crassa. Tab. 3, fig. 15 — 23; tab. 20, fig. 12. 



Hab. in Oceano Atlantico ad S:t Thomas Indian occidentalis sec. spec. a cel P. T. 

 Cleve sub nomine Galaxaura rugosa distributa, in herb. Upsaliensi asservata. 



Planta intricate caespitosa, decumbens(?), albescens, minor, vix ultra 3 cm. älta, 

 Fröns densior, siccata fragillissima, sat perspicue articulata,, apicem versus attenuata, de- 

 mum plus minus depilata, subfarinacea et subannulata, decomposite pinnato-furcata, ramis 

 ina-quilongis, patentibus ad divaricatis, plus minus curvatis, inferioribus prassertim brevis- 

 simis, vix 2 — 5 mm. excedentibus, circa, 1,5 ram. crassis, summis teretibus, ceteris sub- 

 corapressis. Axis centralis demum sat densus, e filis valde ina^quicrassis formatus, prin- 

 cipalibus usque 30, ramis ramulisque circa 9 [*> crassis sicut stratum intermedium frondis 

 inferioris glomerulos calcareos sat crebros fovens. Celluhe suffultoria? rariores, minus evo- 

 luta\ diam. vulgo 30 // metientes; tab. 3, fig. 23. Tela assimilatoria usque ab initio e 

 filis assimilatoriis duplicis generis contexta, curtis et elongatis, plurimis nulla cellula 

 suffultoria interveniente e filis strati intermedii egredientibus ; tab. 3 fig. 15, 16, 18, 20, 

 21. Fila curta et in fronde juniore et senili nuraerosiora, apicem versus perspicue atte- 

 nuata, interdum semel furcata, tota, vertice excépto, collodi incrustata? molliori immersa, 

 forma et magnitudine inter se sat discrepantia, vulgo rainora, e cellulis ternis vel binis 

 conflata, cellula basali subellipsoidea, pyriformi vel obpyriformi, 35 — 45 ,u longa, 30 — 33 

 t u crassa, cellula terminali semiglobosa, subglobosa vel obovoidea, 20 — 24 « longa, 18 — 21 



K. Sv. Vet. Akad. Haudl Band. 33. N:o 1. 7 



