50 F. R. K.JELLMAX. FL< »Hl I >l.-sl. \. . 1 1. Y ( i A I.AX All! A, DF.SS OEGAKOGBAP1 OCH SYSTEMATIK. 



ii crassa, cellula interjacente vulgo breviter cylindrica vel ellipsoideo-cylindrica, niagni- 

 tudine cellulära terminalera fere aequante; tab. 3, fig. 1."), 16, 17, 21. 22. Fila elongata 

 zonas annulifbrraes >at perspicuas, approximatas formantia, parte exserta circa 700 ,« 

 longa, cylindrica, mollia, rarissime semel furcata, <• cellulis cylindricis, .-ni dissepimenta vix 

 conspicue contractis, diaraetro subaequalibus ad duplo Iongioribus contexta, parte inclusa 

 vulgo «■ cellulis binis, tumidis formatis, infima ellipsoidea, ovoidea vel subpyriformi 36 

 tio ,u longa, .'I') — tö ," crassa, summa subcylindrica, subglobosa vel pyriformi, magni- 

 tudine valde varia; tal». 3, lig. "20 — 23. 



Species modo crescendi peculiari, fragilitate extrema, Glis curtis numeroais, vulgo ini- 

 nutis at forma et magnitudine quam in speciebus aliis magis variantibus praesertim insignis. 



Jag har sett rit temligen storl antal exemplar af denna växt, hvilka dock alla aro 

 från sarama trakt och som det vill synas insamlats vid samma tillfälle. Att de före- 

 liggande exemplaren varit fullvuxna sluter jag deraf, ;itt flere af dem nedtill bafva större 

 och mindre bara fläckar, såsom fallet är hos äldre exemplar af andra, närbeslägtade arter. 

 hen är i torkadt tillstånd ytterst skör. så att det mesta samlingarna innehålla, utgöres af 

 Btörre och mindre brottstycken, dag har dock trott mig kunna antaga, att den i full- 

 ständigt skick bildar laga, till substratet tryckta, intrasslade tufvor (dier mattor. De langa 

 assimilationstrådarne uppträda i temligen breda ringformiga zoner, hvilket gör, att »såväl 

 yngre grenar som äldre, på hvilka de fria tråddclarne upplösts, hafva ett ringladt utseende. 

 Assimilationsväfnadens kalkkrusta är hos denna art mycket lös, liksom mjölig. De korta 

 assimilationstrådarne äro ovanligt mycket växlande till form och cellstorlek och synas längre 

 tid efter sin primära utbildning tilltaga i storlek. I regel är assimilation sväf nådens ele- 

 ment i yngre delar mindre kraftiga än i äldre; jfr t. .'», f. 22—28. Anmärknings- 

 värdt s\ nes mig också vara, att en stor mängd af dessa utgå frän mellanskiktet utan för- 

 medling af cellnhe suffultoriae. Dock finnas sådana, stödjande en eller ett par assimila- 

 tionstrådar; jfr t. :), f. 15, 2.">. Äldre exemplar, på hvilka de länga assimilations- 

 trådarnes fria yttre delar upplösts eller afslitits, hafva en viss habituell likhet med <J. rn- 

 gosa auet., under hvilket namn växten också, såsom of v au angifvits, blifvit distribuerad. 

 Till struktur är den fullständigt olika denna. 



Gtalaxaura raniulosa. Kjellm. mscr. 



(.. minor; fronde tenaci, flexili, gracili, irregnlariter articnlata, seqnicrassa, flabellata, decom- 

 poBite pinnato-furcata, ramis principalibns Buperne crebre fnrcatis, corymbosis, infernc ramulis lateralibus 

 semel ve] liis fnrcatis uiisr-.-is. internodiis vulgo brevioribus, raro usque 6 mm. longis, erecto-patentibns, 

 simmas Bubdivaricatis, stricti>, teretibua, apicibus collabentibna, demum pina minas depilata; tilis as-i- 

 milatoriis elongatia nullo certo modo dispositis, rarissime semel fnrcatis, mollibus, ad genicula constrictis, 

 longioribas, tilis curtis rolmstis, c cellulis binis constrnctis, cellnia basali ellipsoidoa vel eUipsoideo- 

 Bubpyriformi, 60 65 /< longa, t"» 50 /< crassa. cellula terminali Bubglobosa vel depresso-globosa, magna, 

 25—80 ii longa, -11 36 ,« crassa. Tal». .",, tiu'. 24 '-'ti; tab. t. fig. I 3; tab. 20, fig. 18. 



Ilah. in Oceano Atlantico ad Pernambuco Americae australis sec. Bpec. in herbario 

 Aeesi ii"i gii assen ata. 



Planta, ut videtur, solitarie crescens, humilis, circa .'> cm. alla. Fröns läxa, gracilis, 

 axi solido \i\ ultra 7*o n crasso, fenas, flexilis, spatiia circularibus sparsis, Glis internis 

 densissime implicatis, rolmstis. el pilis Iongioribus constipatis nec calce incrustatis in- 



