KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 33. N:0 I. 51 



signibus distinctius articulata, subaequicrassa, demum plus minus depilata, fusceseens, pin- 

 nato-furcata, ramis principalibus superne crebre furcatis, subcorymbosis, infcrne ramulis 

 semel vel bis furcatis obsessis, internodiis strictis, teretibus, raro usque 6 mm. longis, 

 erecto-patentibus, summis divaricatis, apicibus truncatis vel rotundatis, collabentibus vel 

 complanatis. Axis centralis circa 600 fi crassus, inter genicula initio laxus, demum faretus, 

 e filis diam. 15 — 20 ,«, subaequicrassis contextus, sicut stratum intermedium calce non 

 incrustatus. Tela assimilatoria usque ab initio e filis assimilatoriis duplicis generis, curtis 

 et elongatis, plurimis e cellulis suffultoriis bene evolutis singulis vel geminis egredientibus 

 construeta. Fila curta in tota fronde numerosa, simplicia, robusta, tota, vertice tantum 

 excepto, collodi incrustatse, circa 180 ju crassae, immersa, e cellulis binis construeta, cellula 

 basali ellipsoidea vel ellipsoideo-subpyriformi, 60 — 65 ,« longa, 45 — 50 u crassa, summa 

 subglobosa vel depresso-globosa, magna, 25 — 30 fi longa, 27 — 36 u crassa, crassitudine 

 cellula? terminali paullo tantum apicem versus attenuata; tab. 3, tig. 24. Fila assimilatoria 

 elongata nullo eerto ordine disposita, parte exserta usque 660 ,u longa, apicem versus vix 

 conspicue attenuata, 15 ,« crassa, fusco-purpurea, rarissime semel furcata, e cellulis cylin- 

 dricis, diam. I 1 2 — 2-plo longioribus conflata, parte inclusa e cellulis singulis vel binis, 

 plus minus tumidis construeta. 



Species ramificationis norma, geniculorum frondis struetura peculiari, fronde graci- 

 liore, filis assimilatoriis curtis robustis, crassitudine cellularum terminalium magna, paullo 

 tantum attenuatis praesertim insignis. 



Skottet upplöser sig vid basen i ett fatal hufvudgrenar, hvilka äro något ensidigt 

 solfjäderformiga eller ensidigt kvastlikt förgrenade. Förgreningen är gaffelforrnig med 

 sympodial utveckling och dermed följande utbildning af tydliga sidogrenar. De nedersta 

 af dessa äro små, en eller två gånger gaffelgreniga. Hos ingen af de beslägtade arterna 

 har jag funnit skottet så tydligt ledadt som hos denna. \ r id lederna saknas kalk i yt- 

 väfnaden, inre celltrådssystemet utgöres af grofva, tjockvaggiga, starkt och hårdt hopfiltade 

 element, hvilka utlöpa i långa, tätt hopträngda cylindriska celltrådar, hvilkas celler hafva 

 en starkt utbildad kloroplast. Torkadt är skottet finare än hos andra arter, beroende på 

 den mindre tjockleken af den solida axeln, utefter hvilken de mjuka assimilationstrådarne 

 äro tryckta. 



fi. Fila assimilatoria curta e cellulis ternis vel binis subsequalibus contexta, cellula 

 terminali cellulam basalem crassitudine fere asquante. 



Galaxaura fruticulosa. Kjellm. mscr. 



(i. csespitem fruticulosum laxum, circa 3 cm. altnm tormans; froude tenaci, flexili, vage constricta, 

 subsequicrassa, vix depilata, parce pinnato-furcata, internodiis interdura brevissimis, vulgo 5 — 8 mm. longis, 

 patentibus vel divaricatis, saepius curvatis, summis fere a j (iiiicrassis vel apicem versus abruptius attenuatis; 

 tela assimilatoria e filis assimilatioriis elongatis, iiullo certo modo dispositis, subrigidis, numerosis et curtis, 

 moniliformibus, e cellulis ternis vel binis, tumidis, subsequalibus, 25 — 30 /u crassis, et in fronde adultiore 

 his iutermixtis filis abbreviatis. longitudine tila curta, struetura fila elongata semulantibus contexta. Tab. 

 4, fig. 4 — 16; tab. 20, fig. 19. 



Hab. in Oceano Pacitico superiore ad öras Japoniae apud Kap Norao a cel. J. Pe- 

 tersen lecta. 



