KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 33. N:o I. 53 



cnlosa, hvilken också genom de typiska korta assimilation strådarnes form och byggnad vä- 

 sentligt skiljer sig från andra- arter med ytväfnaden redan från början sammansatt af två 

 olika slags element. Det vill sålunda synas, som skulle denna art företräda en i viss 

 grad egendomlig byggnadstyp. 



y. Fila corticalia curta clavata, cellula termmali cellnlain basalem crassitudine 

 superante. 



Galaxaura fasciculata. Kjelhn. mscr. 



G. fronde tenuiore, axi solido vix 1 mm. crasso, subregulariter decomposite furcata, ramis prin- 

 cipalibus superne crebre furcatis, corymbosis, internodiis strictis, patentibus ad divaricatis, cylindricis, 

 gummis attenuatis; filis assimilatoriis elongatis nullo certo modo vel floccose dispositis; fills curtis saepius 

 ramosis, subfasciculatis, cellulis terminalibus vix inter se cobaereutibus, vulgo 30 —40 (4 crassis. Tab. 5, 

 fig. 1 — 9; tab. 20 fig. 14. 



Hab. in Oceano Indico ad insulam Celebes sec. spec. sub nomine G. lapidescens in 

 herbario Upsaliensi asservata. 



Planta, ut videtur solitarie crescens, parvula, circa 8 cm. älta. Fröns sat densa, 

 graciHs, axi solido vix 1 mm. crasso, tenax, flexilis, continua, siccata pallide rosea, demum 

 parcins depilata, subregulariter decomposite furcata, ramis prineipalibus superne crebre 

 furcatis, corymbosis, internodiis inferioribus usque 10 mm., superioribus circa 2 — 3 mm. 

 longis, patentibus ad divaricatis, teretibus, cylindricis, suinmis attenuatis. Axis centralis 

 e iilis laxius intertextis, tenuioribus, vulgo 8 — 10 /u crassis, pariete tenuiore instructis, 

 conflatus, calce non incrustatus. Stratum intermedium crassiusculum, cellulas suffultorias 

 minus evolutas fovens. Tela assimilatoria densa, circa 175 /u crassa usque ab initio e 

 tilis assimilatoriis duplicis generis curtis et elongatis contexta. Fila assimilatoria curta 

 clavata apicibus inter se vix cohserentia, usque ad verticem collodi incrustatae immersa, 

 subfasciculata aut simplicia e cellulis ternis vel binis constructa, cellula basali forma varia, 

 interdum fere cylindrica, saepius cylindrieo-ellipsoidea vel obconica, 45 — 60 ,« longa, 20 — 

 35 u crassa, cellula terminali subglobosa, depresso-globosa, crasse ellipsoidea, saapius obam- 

 pullaeformi, plus minus obliqua, sectione longitudinali optica securiformi, vulgo 30 — 40 /* 

 rrassa, cellula interjacente interdum obveniente cellulam basalem crassitudine superante, 

 ellipsoidea vel pyriformi, raro unilateraliter tumida, subglobosa; aut saspius plus minus 

 decomposite furcata vel interdum racemosa, ramulis summis vulgo e cellula singula for- 

 matis; tab. 5, fig. 4 — 6. Fila assimilatoria elongata, filis curtis fasciculatim congestis 

 solitaria, sparsa vel saspe tloccosa, parte exserta vix ultra 700 ,u longa, utrinque conspicue 

 attenuata, parte media usque 18, inferne et superne circa 14 fi crassa, fere semper sim- 

 plicia, mollia, e cellulis cylindricis, ad dissepimenta interdum levissime contractis, dia- 

 metro sequalibus ad sesquilongioribus formata, parte inclusa saepius unum alterumve filum 

 assimilatorium curtum emittentia, e cellulis cylindricis vel paullo tantum tumidis, chro- 

 matophoro exiguo praeditis constructa; tab. 5, fig. 4. 



Tillsamman med följande bildar denna art med hänsyn till ytväfnadens byggnad en 

 egen grupp inom sektionen Rhodura. Från den följande är den i afseende på ytväf- 

 nadens struktur föga skild. De korta assimilationstrådar ne äro dock oftare greniga, mera 

 knippade och ehuru tätt sammanträngda dock icke, så vidt jag kunnat se, åtminstone till 



