1 . Ii. K.IILI.MAN. FLORIDÉ-SLÄGTET GALAXAURA, DESS ORGANOGKAFJ OCH ST6TEMATIK. 



Spitzen mit sehr feinen Querrunzeln vereehen . Härmed har val syftet varit att ange, 

 ait 11. Ci.) marginatum äfven Sr nedtill försedd med tvärrynkor, och Kutzing skulle så- 

 lunda för denna ait hafva upptagit den karakter, som först anförts af DecaISNB, men der- 

 emot icke omnämnts hvarken af Solandee, som anföres såsom auktor, ej heller af de 

 följande författarne: Lamouroux <>eh Lamare. Att Kutzing verkligen ansett G. marginata 

 utmärkt genom en sådan karakter framgår af diagnosen på densamma i Species Algarum, 

 som innehåller: rami» . . . plus minusve transverse zonatis», under det här om G. cana- 

 liculata Kg. säges: »G. . . . sursum transversim mgulosa ; anf. st. s. 530. Anuu tydligare 

 blir denna af Iutzino antagna skillnad mellan dessa arter af de figurer, han lemnar at 

 dem i Tal). Phyc. VIII. t. 36. Det är dock härvid att bemärka, att den växt denne för- 

 fattare i Phye. gen. och Spec. Alg. karakteriserar såsom G. (H.) marginata anges vara 

 frän Antillerna, under det den i Tal). Phyc. under detta namn afbildade säges förskrifva 

 Big frän Senegambien. I sistnämnda arbete lemnas diagnoser och afbildningar af tvenne 

 andra arter af G. marginata-t vpen, nämligen d. </il<itat<i frän Antigua och G. linearis, 

 locus ignotus». Om ingen af dessa uppgifves, att grenarne äro rynkiga och hafva kan- 

 terna invikna; jfr anf. st. s. 17: tafl. 37, tig. I och II. 



Redan 1S4C», sålunda några ar innan Kutzing's Species Algarum utkom, hade Z.\- 

 \.\i;DiM urskilt arten G. Diesingiana frän Port Natal, med hufvudkarakter hemtad frän 

 tetragonidiogoniernas ställning och utveckling: Zanard. Giora. Bot. II. 



Vid tiden för publikationen af .1. <i. Agardh's Epicrisis Floridearum voro sålunda 

 af G. marginata-tyipen 5 arter uppstälda: G. marginata Soland., G. canaliculata Kg.. G. 

 Diesingiana Zanard.. G. linearis Kg. och G. dilatata Kg. I detta arbete upptages dock 

 blott en art: Zanardinia marginata (Eli. »Sol.) J. G. Ag., men med uppgift att olika for- 

 mer af denna utskilts. Såsom sådana »formae angifvas: " ni<ir</in<i!<i. /< Diesingiana, 

 r linearis, innefattande G. linearis Kg. och G. canalicuata Kg., och <l ili/<it<it<i Kg. Emeller- 

 tid gör förf. det uttryckliga tillägget: an plures species hoc loco lateant decidere hand 

 audeam . 



I ett senare arbete: 77// Algernas systematik VII, Florideae lägger J. i>. Agardh 

 till dessa former ännu två: < Chondrioides och/ consPrict a, »quas diversas species esse torsan 

 quoque facilius assumeretur . anf. st. s. 78. 



De Toni följer i den helt nyligen utkomna delen af sin Sylloge Algarum, Floridesa 

 Vol. I. J. G. Agardh och upptar sålunda allt hvad som kallats Galaxaura marginata sa- 

 SOm en art med de al' .1. <i. AGARDH urskilda formerna. Den anföres under beteckningen 

 Brachycladia marginata (Eli. Sol.) De Toni; anf. st. 109. 



De undersökningar af mig tillgängligt material af hvad som kallats och äfven enligt 

 sträng modern uppfattning skulle kallas Galaxaura (Zanardinia, Brachycladia) marginata 

 hafva ledt till ett liknande resultat som min undersökning af G. lapidescens auet., att 

 nämligen härunder förstätts en stor mängd Galaxauror, hvilka utan allt tvifvel med fullt 

 berättigande böra betraktas såsom skilda arter. (i. in<tr</iit<it<i är sålunda lika litet som 

 (<. lapidescens någon snart sagd t ubiquitär art, utan denna allmänna typ uppträder i skilda 



delar af verldshafvet under sinst ■mellan väl begränsade arter. Men än mer, det har, såsom 

 ofvaD framhållits, visat sig, att denna iiabituella, genom plattadt skott Utmärkta typ inne- 

 fattar åtminstone tre artgrupper, sa olika till sili utveckling och inre byggnad, att de 



