liONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 33. H:0 I. 83 



dense implicatis vario modo eurvatis, parietibus crassiusculis instructis eontexti. Stipitea 

 frondium et prolificationum ex ax i eentrali denso et filis periphericis inter se liberis, plu- 

 riinis longioribus, superne cylindricis, 15 « erassis, coloratis, inferne eellulas singulas vel 

 lånas tumidas, subhyalinas, usque 40 ,« crassas praebentibus eonstantes. 



A. G. stupoeaulon et G. frutescens, quibus habitu siinillinia struetura valde distat 

 ha?e speeies distinetissima. 



Sectip IX. Dichotomaria Dcsne, Sur les Corallines p. 115; limit, raut., nec. J. G. Ag. 



Epicr. p. 529. 



Fröns teres, stipitata, eauleseens, dichotoma, modo increscendi iteratis prolificationibus usque ab 

 initio distincte articulata, articulis tumidis, brevissime stipitatis. 



Beträffande skottets uppbyggande hos hithörande arter hänvisar jag till livad som 

 anförts härom s. 6. 



De arter, af hvilka jag kunnat undersöka fullständiga exemplar, hafva egt en kort 

 stamlik nedre region. Denna är dimorf, bestående dels af växtens primära stipes dels af 

 don nedersta leden, som kommer att likna stipes derigenom att den är tätt beklädd af 

 en större mängd filtlikt saminanveeklade, fina eelltrådar, som successivt utväxa från de 

 ursprungliga ytcellerna, s. k. fila rhizoidea. De särskilda ledernas (prolitikationernas eller 

 skottens) basaldel, stipes, tolkad såsom ett geniculura, har samma byggnad som en stipes 

 och bestar sålunda af en axil zon, bildad af tätt förenade, tjoekväggiga element och från 

 denna utgående periferiska fria eelltrådar. vanligen både långa och korta. En mycket 

 ung, i tillväxt stadd led eller prolifikation, nyskott, har den form, som Hg. 44 tafl. 18 anger, 

 sålunda ungefär skållik med svagt insänkt, af kollod täckt växpunkt. I lederna består 

 ledningsväfnaden af glesa, oregelbundet löpande, i ymnig, ej för kalk ad kollod inbäddade, 

 temligen tjoekväggiga eelltrådar. Någon gräns mellan den periferiska och axila lednings- 

 väfnaden kan ej urskiljas. 



Med hänsyn till assimilationsväfnadens byggnad bilda sektionens arter två grupper. 

 Sporocarpier liar jag funnit hos endast en art. De voro af vanlig byggnad. 



* Cameratse. 



Cortex articulorum e tela parencbymatica, fila assimilatoria distineta sustinente con- 

 stans. Tela parenchymatica monostromatica, e cellulis maximis, subhyalinis formata. Fila 

 assimilatoria eapitata, cellulis terminalibus infundibuliformibus, inter se marginibus arete 

 (,-onnexis, pedieellis tenuibus collodi calce imbutae immersis. Gonidiogonia pedicellata, 

 pedicellis unicellularibus, e cellulis singulis terminalibus filorum corticalium emergentibus, 

 iterata evolutione gonidiogoniorum demurn prolongatis, striis approximatis notatis, in soros 

 vix definitos eonferta. 



Oalaxaura moniliformis Kjellm. inser. 



(■. articulis obovoideis vel elongato-obovoideis, utrinque at inprimis apice rotundatis. 3 mm. erassis, 

 diametro 3-plo,-4-}ilo longioribus; geuieulis nudis vel subnudis: crusta calcarea tenui, fragilissima, fati- 

 scente; pedieellis tilonun assimilatoriorum circa 24 u longis. Tal). 17. fig. 15 — 30; tab. 20, tig. 54. 



