72 G. BACKMAN, BIDRAG TILL KÄNNEDOMEN OM DE MEDELTIDA SVENSKARNAS ANTROPOLOGI. 



n a e x 



70—80 81—85 86—95 



[ 1 4 15 17 antal 



stenåldern 71, 9 78.C 83,2 89.5 medeltndex 



I 4% 10% 40°/" 40% procent 



I 5 7 4 antal 



bronsåldern _ 79,0 84,4 89,2 médeJindex 



[ 0°/o 31 % 44"/" 25% procent 



I 1 17 23 antal 



järnåldern _ 80,6 83,5 88,9 medelindex 



I % 3 % 41 % 50 % procent 



[ 1 10 39 44 antal 



förhistorisk tid <71,9 79,3 83,6 89,1 medelindex 



I 2% 10% 41 % 47% procent 



Dessa siffror gifva vid handen, att parallellometopien under samtliga förhistoriska 

 tider varit den förhärskande. Sfärometopien har förekommit i en mycket underord- 

 nad procenthalt. Någon bestämd skillnad mellan stenålder och bronsålder kan man 

 knappast med någon säkerhet spåra, alldenstund materialrikedomen inom dessa båda 

 materialgrupper är så synnerligen olika och hvad särskildt bronsåldern beträffar m}^c- 

 ket ringa. Däremot vill det synas, som om järnåldern verkligen skulle kunna tänkas 

 vara i visst afseende annorlunda med hänsyn till den procentariska fördelningen af 

 sfäro- och parallellometopi. Materialrikedomen är så pass stor, att det är svårt 

 att utan vidare icke kunna tillerkänna den stora skillnaden i procentfördelning en 

 viss realitet. Den för forntiden utmärkande fördelningen af pannans olika formtyper 

 skulle under järnåldern i sådant fall hafva varit ännu mera . utpräglad, i det att då 

 nära nog inga sfärometoper förekom mo. 



Sfärometopiens och parallellometopiens fördelning under de olika perioderna 

 framgår kanske tydligare genom nedanstående sammanställning 



stenålder 



sfärometopi 14% 



parallellometopi . . . . 86°/o 



Man kan emellertid fråga sig, hurudan fördelningen af de olika indexvärdena 

 skulle hafva blifvit inom det förhistoriska svenska materialet, därest man till grund 

 för indexberäkningen hade lagt en största pannbredd, tagen mellan de båda stepha- 

 nion. En direkt omräkning och alltså ett direkt svar å denna fråga är naturligtvis 

 omöjligt, då sådana mätningar icke föreligga, men den sannolika fördelningen af index- 

 värdena på basis af denna andra beräkningsmetod är dock möjlig att indirekt åt- 

 komma. Jag har fördenskull å ett antal svenska, peruanska, brasilianska och mexi- 

 kanska kranier uppmätt dels stephanionbredden dels också pterionbredden samt be- 

 räknat den procentariska fördelningen af differensen. Jag har därvid räknat såsom 

 plus stephanionbreddens plusdifferens i förhållande till pterionbredden, minus dess 

 minusdifferens. Det har då visat sig, att differensen mellan de båda måtten varierat 

 mellan -4 och + 9. Den genomsnittliga skillnaden är högst obetydlig eller blott 



bronsålder 



järnålder 



förlust, tid. 



31% 



3 °/o 



12% 



69% 



97% 



88% 



