80 G. BACKMAN, BIDRAG TILL KÄNNEDOMEN OM DE MEDELTIDA SVENSKARNAS ANTROPOLOGI. 



från Pfiinz en starkt insänkt näsrot likaledes i ungefär halfva antalet fall eller 48 °/o. 

 Ur Kollmanns specialbeskrifningar beräknar jag en förekomst af insänkt näsrot i 

 30 °/o. Denna sistnämnda siffra stämmer 'alltså mycket väl med den jag beräknat 

 för mina medeltidsskallar från S:t Clemens, där jag erhållit en starkt insänkt näs- 

 rot i 27 ° o. 



Starka och kraftigt utvecklade arcus superciliares förekommo i Amtmanns me- 

 deltidsmaterial i 48 °'o, i Kollmanns material från folkvandringstiden i 33 °/° och i 

 mitt eget medeltidsmaterial i 45 ° o. Likheten är här ganska stor mellan alla tre 

 materialgrupperna, störst mellan de båda medeltidsmaterialen. 



En kraftigt utvecklad glabella slutligen anträffades i 44 ° o af Amtmann, i 45 °/« 

 af mig och i 25 °/° af Kollmann. Med afseende på byggnaden af glabella och arcus 

 superciliares föreligger alltså en mycket nära öfverensstämmelse mellan det medeltida 

 Pfiinzmaterialet och det medeltida S:t Clemensmaterialet. Med afseende å den större 

 eller mindre grad, h varmed näsroten är insänkt, är däremot en större likhet rådande 

 mellan mitt material och det KoLLMANN'ska, mindre däremot mellan mitt och de 

 båda medeltidsmaterialen från Lindan och Pfiinz, hvilka åter inbördes nära öfver- 

 ensstämma. 



I nedanstående tabell har jag sammanfört de här ofvan anförda resultaten. 



Insänkt näsrol Årens snpercil. Glabella 



Anctor Land Tid . , 



ms. plan st. sv. st. sv. 



J. Ranke Lindan .Medeltid 50% 50 °/o — — — 



J. Amtmann Pfiinz Medeltid 48 » 52 » 48 % 52 "/o 44 °/o 56 % 



G. Backman Sverige Medeltid 27 >» 73 » 45 » 55 » 45 » 55 » 



J. Kollmann Bayern 5-8 århundradet 30 > 70 » ■ 33 » 57 » 25 » 75 » 



Slutligen må vidare framhållas, att såsom regel kraftigt utvecklade ögonbryns- 

 bågar, kraftigt formad glabella och en starkt insänkt näsrot anträffas tillsammans 

 med h varandra. Endast undantagsvis kan man finna en näsrot, som icke ligger 

 insänkt vid samtidigt kraftiga ögonbrynsbågar, kanske förnämligast af den orsaken, 

 att utformningen af ögonbrynsbågarnas och glabellas relief så synnerligen nära sam- 

 manhänga, hvilket ju är helt naturligt, då man besinnar båda dessa bildningars nära 

 beroende af den starkare eller svagare utvecklingen af sinus frontalis. Indirekt följer 

 då också, att näsroten vid en kraftigt framskjutande glabella kommer att te sig mer 

 eller mindre starkt insänkt. 



Interorbitalbredden. 



Ytterligare en egenskap å facialkraniet, som är af stor betydelse i och för 

 ansiktets allmänna form och typ, är den s. k. interorbitalbredden, hvilket mått på 

 samma gång utgör en bestämning af näsans rotbredd. Man har på grundvalen af 

 interorbitalbredden beräknat tvenne indices, den ena med tillhjälp af ansiktsbredden 

 (Ranke, Amtmann), den andra med tillhjälp af den yttre interorbitalbredden, det 

 maximala måttet mellan de båda orbitas ytterkanter (Schwalbe). Då inom den 

 litteratur, jag för detta arbete användt, endast i tvenne fall en interorbitalbreddsindex 



