KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 45. NIO 12. 73 



däremot hos sådana, som äfven kunna gräfva i fastare mark, såsom viaticus och 

 unguicularis. 



Gräfborsten kunna saknas eller vara rudimentära hos pompilider af olika anled- 

 ning. Ceropales t. ex. har i sin parasitiska metod ej behof af några gräfborst, då han 

 aldrig själf gräfver. De pompilider, som förlama och kvarlämna spindlarna i deras 

 egna rufningskamrar, såsom Pompilus spissus, Wesmaelinius sanguinolentus m. fl., 

 sakna gräfborst, enär de endast ha att med tillhjälp af käkarna och f rambenens klor 

 slita upp den spanad, som spindeln spunnit till tak öfver sin kammare. Gräfborst 

 skulle där vara till ingen nytta. Däremot ser det ut, som om andra muskler därvid 

 skulle komma till användning än vid gräfningen. Wesmaelinius har påfallande korta 

 framtibier, och hos Planiceps, som med f rambenen öppnar fall dörrspindlarnas luckor, 

 under det kanske spindlarna söka hålla igen dem på insidan, äro f rambenens alla 

 leder mycket starka och korta, framförallt låren, som äro tjocka och uppsvällda af 

 sina muskelmassor. Slutligen är att framhålla gräfborstens obehöflighet hos släktena 

 Agenia och Pseudagenia, hos det förra, därför att arterna bebo förut färdiga hålig- 

 heter och transportera allt stängningsmaterial med käkarna, hos det senare åter, där- 

 för att samtliga dithörande arter äro kända för att mura celler af lera i en för många 

 sådana celler gemensam hålighet, som steklarna ej själfva gräft, utan blott uppsökt. 



K. Sv. Vet. Akad. Handl. Band 45. N:o 12 10 



