KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 59. N:0 2. 29 



Därvid trängde trådknippena öfver till den andra hemisfären just i gränslinjen 

 mellan de båda randbågarna. 



Randbågen enligt Schmidt utgjorde det parti af mediala hemisfärväggen, som 

 låg mellan Fissura chorioidea och bågfåran, som i sin tur motsvarades i sitt främre 

 parti af Sulcus corporis callosi och i sitt bakre, undre parti af Fissura hippocampi. 

 Randbågen delade sig sedermera i den yttre eller öfre och den inre eller undre 

 randbågen. 



Of vannämnda genombrytningsställe låg enligt Schmidt of vanför den främre, ver- 

 tikalt stående delen af undre randbågen. Den yttre randbågen kom därigenom att 

 ligga ofvanför Corpus callosum, bildande Stria tecta med Fasciola cinerea och Stria 

 alba Lancisii. I den inre randbågen utvecklade sig längslöpande trådknippen, hvarur 

 sedan Psalterium och Septum pellucidum uppstodo. 



På en gång och i sin helhet anlades Corpus callosum, som sedan liksom 

 hemisfärerna tillväxte i längd med samma böjning af sin längsaxel som hemisfärernas. 



W. Flower ( 42 år 1865) sökte genom sina undersökningar å hjärnor från 

 Mammalia kullkasta Owen's åsikt angående Corpus callosums förekomst, hvilken 

 åsikt alltsedan dess varit allmänt gillad, i det att han påstod, att Corpus callosum 

 fanns både hos Monotremata och Marsupialia. Enligt Flower ägde nyssnämnda 

 djurklasser en verklig ehuru rudimentär Corpus callosum, sammansatt af trådar ho- 

 mologa med dem, som uppbyggde Corpus callosum hos Placentalia. Flower visade 

 äfven, att, om man undersökte djurserien från högre Mammalia till lägre, den till 

 en början mycket kraftiga Corpus callosum alltmer förminskades, så att den redan 

 hos lägre Placentalia t. ex. Erinaceus var betydligt reducerad, under det att sam- 

 tidigt Commissura anterior blef allt kraftigare utvecklad. 



Flower tecknade å hjärnor från Marsupialia en Corpus callosum, hvari kunde 

 urskiljas Psalteriumtrådar, hvilka motsvarade 0\ven's Commissura hippocampi. Hos 

 Echidna voro Corpus callosum och Psalterium oskilj bara, h varför Flower hos detta 

 djur betecknade hela massan såsom Corpus callosum. 



J. Sander ( 149 år 1868) publicerade en undersökning af hjärnor från Macropus 

 major och Didelphys och kom i fråga om Corpus callosum till samma åsikt som W. 

 Flower. 



L. Stieda (178-180 åren 1868 — 1875) konstaterade, att hos sköldpaddorna Te- 

 lencephalons kommissurer lågo uti Lamina terminalis. De utgjordes dels af en dor- 

 sal, bågformig kommissur mellan de båda hemisfärväggarna, som han ansåg mot- 

 svara Corpus callosum hos däggdjuren, och dels af en mera tvärgående mellan hjär- 

 nans basalare delar, som skulle vara homolog med Commissura anterior. 



v. Mihalkovics (H8-119 4 ren 137g — 1877) ansåg, att hos Mammalia utvecklingen 

 af de kommissurala systemen alltid föregicks af en sammanväxning af hemisfärerna 

 framför den embryonala slutplattan. Denna sammanväxning ägde rum inom ett 



