KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 59- N:0 2- 31 



H. Osborne's (128—130 4 ren 1887 — 1888) resultat af hans noggranna studier 

 öfver storhjärnskommissurerna torde i korthet kunna sammanfattas sålunda: 



Hos fiskarna äro luktloberna förenade med hvarandra genom en olfactory 

 commissure, som sannolikt är homolog med Pars olfactoria af Commissura anterior hos 

 däggdjuren. Hjärnans cerebrala lober äro förenade med hvarandra genom ett eller 

 flera trådknippen, som tillsammans bilda Commissura interlobularis. Denna kom- 

 missur är den primitiva formen för hemisfärernas hela transversella, kommissurala 

 system och representerar sålunda både Commissura anterior och Corpus callosum. 

 Fornix är utesluten härifrån, såsom icke varande en transversell kommissur. 



Hos amfibierna ligga enligt Osborne de cerebrala kommissurerna bakom Fora- 

 men Monroi och bestå af ett öfre och ett undre trådknippe. Det öfre är det kraf- 

 tigare, och dess trådar passera uppåt och framåt bakom och öfver Foramen Monroi 

 och förse de dorso-mediala delarna af hemisfärerna. Detta knippe är Corpus callo- 

 sum och motsvarar Bjälken hos reptilier och däggdjur. Det undre, ventrala tråd- 

 knippet är Commissura anterior, som kan delas i tre portioner: 1) »Parstemporalis», som 

 förser Mantelns temporala regioner, 2) »Pars olfactoria», som förser Lobus olfactorius 

 och slutligen 3) »Pars frontalis», som förenar de dorso-mediala delarna af Manteln. 



Hos reptilierna ligga de cerebrala kommissurerna under och obetydligt framför 

 Foramen Monroi och bestå liksom hos amfibierna af ett dorsalt och ett ventralt 

 trådknippe. Det kraftigare utvecklade, dorsala trådknippet stiger upp framför Fora- 

 men Monroi och delar sig där enligt Osborne i en främre och en bakre del. Den 

 främre delen eller Corpus callosum förser hela den inre Manteln, under det att den 

 smalare, bakre delen förser ett inre fält af hemisfärerna och utgör en del af Fornix. 

 Det undre, ventrala trådknippet bildar Commissura anterior, i hvilken man utom de 

 tre redan hos amfibierna nämnda portionerna kan urskilja ytterligare en del, som står 

 i samband med Corpus callosum och utgör en del af Fornix, allt enligt Osborne. 



Hos fåglarna förhålla sig de cerebrala kommissurerna på samma sätt som hos 

 reptilierna. 



Befintligheten af en Commissura cornu Ammonis är tvifvelaktig hos amfibierna, 

 men förekommer däremot distinkt och kraftig hos Chelonia, och hos lägre däggdjur 

 är sagda kommissur lika stor som eller större än Corpus callosum. 



I frågan om cerebrala kommissurerna hos Monotremata och Marsupialia an- 

 sluter sig Osborne till Flower och Sander. Hos Didelphys är Hippocampus kraf- 

 tigt utvecklad, hvarför Osborne betraktar den främre, rostrala delen af den dorsala 

 kommissuren såsom Corpus callosum och den bakre, kaudala delen såsom Commissura 

 hippocampi. Redan här vill jag påpeka, att Johnsson-Symnigton sedermera år 

 1892 har visat, att alla de kommissurala trådar, som Osborne funnit hos Marsupia- 

 lia, hvilka han kallade Corpus callosum, uteslutande refererade sig till hemisfärens 

 inre vägg och därstädes till Gyrus hippocampi och Gyrus dentatus. 



L. Blumenau ( 10 år 1891) ansåg, att Corpus callosum icke genast anlades i 

 sin helhet, utan först utbildades dess midtparti, från hvilket sedermera utvecklingen 

 fortskred framåt, bakåt och åt sidorna. 



