42 G. S. LUNDAHL, COMMISSURA SEPTl. 



i Commissura pallii anterior och tillhör denna kommissur, hade Unger där- 

 med äfven fastslagit, att han ansåg den af honom påträffade Commissura septi 

 endast vara en myelinfri del af Commissura pallii anterior. 



Förutom Commissura septi urskilde Unger hos Gecko: 1) den ventralt be- 

 lägna Commissura anterior, 2) den mest dorsalt liggande Commissura pallii posterior 

 och 3) den mellan dem befintliga Commissura pallii anterior. 



Commissura anterior kunde delas i en främre myeliniserad del och i en bakre, 

 mäktig, icke myeliniserad del, af somliga kallad : Pars corticalis, Pars epistriata eller 

 Commissura alba. 



Commissura pallii anterior och -posterior förbinda luktbarken å båda sidor, men 

 deras absoluta homologi med Commissura hippocampi hos Mammalia är icke fullt 

 säkert bevisad. 



Omedelbart framför Commissura pallii anterior ligger den hos Gecko mäktigt ut- 

 vecklade myelinjria Mantelkommissuren, som Unger ansåg tillhöra Commissura pallii 

 anterior. Dess trådar åtfölja Commissura pallii anterior och Edinger's Pars olfac- 

 toria commissurae anterioris ut till periferien. Dess trådar kunna följas till den stor- 

 celliga delen af Ammonsbarken, men ej längre, under det att Commissura pallii an- 

 teriors trådar äfven kunna följas utanför Ammonsbarken upp till den dorsala bark- 

 plattan, hvarför man med säkerhet icke kan säga, att alla trådarna sluta inom 

 Ammonshornet. 



Betydligt svagare utvecklad är enligt Unger Commissura palli posterior, som 

 icke går direkt öfver i Ammonsformationen utan närmast till den del af mediala 

 hemisfärväggen, som representerar öfvergången mellan Septum och Ammonsbarken. 

 Commissura pallii posterior finnes endast hos ödlor. 



Kappers och Theunissen (93-97 å ren 1906 — 1908) påvisade, att i selachier- 

 hjärnan Ventriculus impar afgränsades frontalt af en tjock, massiv Lamina termi- 

 nalis. Denna massiva, gråa massa, kallad prceterminal massiv, fortsatte framåt 

 nästan till hjärnans frontala ände och hade uppstått genom att sidoventriklarnas 

 mediala väggar stött emot hvarandra och vuxit tillsammans. 



Författarna funno vidare hos selachierna till skillnad från andra fiskar utefter 

 nästan hela främre ytan af Telencephalon en Cortexliknande anordning af cellerna, 

 som måste betecknas till största delen som en Cortex primitiva, d. v. s. en Cortex 

 lobi olfactorii. Dock är anordningen i den bakre, öfre väggen mera komplicerad, och 

 torde här den första differentieringen till en Cortex primordialis hippocampi äga 

 rum. Hos amfibierna är denna differentiering säkert ådagalagd. 



Langelaan ( 104 år 1908) undersökte homoembryoner i 4:e månaden och fann 

 därvid, att Lamina terminalis och hemisfärernas mediala ytor sammanvuxo, utan att 

 dock närmare kunna klargöra förloppet. Han ansåg vidare, att Falx cerebri atro- 

 fierade parallellt med tillväxten af Corpus callosum. 



C. Jttdsson-Herrick (65—68 åren 1908—1910) urskilde hos amfibier och reptilier 

 uti Telencephalon endast 2 kommissurer: en ventral eller Commissura anterior och en 



