KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 59. N:0 2. 51 



opariga ventrikeln och stiger framför Foramen interventiculare upp till de laterala 

 ventriklarnas mediala väggar för att direkt inträda i Area hippocampica. En själf- 

 ständig »Commissura pallii posterior finnes hos några reptilier, men saknas hos 

 däggdjuren, som äga två, palliala kommissurer: Commissura hippocampi och Corpus 

 callosum. 



Hos lägre däggdjur har Commissura hippocampi samma position som hos rep- 

 tilierna, men hos högre däggdjur ändrar den läge och vandrar enligt Johnston upp 

 öfver den tredje ventrikeln dorso-kaudalt, beroende på Corpus callosums tilltagande 

 storlek och hemisfärernas tillväxt. 



H. Werkman ( 199 år 1913) kom efter sina undersökningar af hjärnor från Ves- 

 perugo, Erinaceus och Talpa till följande resultat, beträffande Telencephalons kom- 

 missurer. 



Hos däggdjuren äro Telencephalons alla, kommissurala trådar belägna uti en 

 cellmassa, kallad la masse unissante eller Ut commissural. Denna cellmassa har 

 bildats genom proliferation och modifikation af Lamina terminalis' ependymceller, 

 och förenar de mediala hemisfärväggarna med hvarandra på en viss höjd. Sagda 

 cellmassa är hos amfibier, reptilier och däggdjur i embryostadium kraftigt utvecklad, 

 men af tager i tjocklek hos däggdjuren uti senare stadier af dess ontogenetiska ut- 

 veckling på grund af den angränsande hjärnbarkens tillväxt. 



Denna masse unissante består ursprungligen af celler, som äro absolut iden- 

 tiska med Lamina terminalis' ependymceller. Efter någon tid förändra sig emeller- 

 tid de celler, som äro belägna längst rostralt, förlora sin ependymära karaktär och 

 förvandlas till neurogliaceller, hvilka sammansmälta med de mediala hemisfärväg- 

 garnas gliaceller. Härigenom kommer la masse unissante att bestå af: 1) ett kau- 

 dalt beläget lager af ependymceller, som kanta den opariga ventrikeln och 2) ett 

 rostralt beläget neurogliaskikt, genom hvilket de kommissurala trådarna passera från 

 ena hemisfären till den andra. Denna modifiering af Lamina terminalis börjar i dess 

 nedre, ventrala del och fortsätter sedan uppåt dorsalt till dess öfre gräns. På detta 

 sätt förenas sålunda slutligen hemisfärernas mediala väggar utefter Lamina termina- 

 lis' hela längd. 



Lamina terminalis' ventrala gräns anser Werkman ligga vid Chiasma opticum 

 och dess öfre gräns, där Tela chorioidea börjar. 



Werkman har i Telencephalon funnit 3 kommissurer: 1) Commissura anterior, 

 som anlägges tidigast, 2) Commissura hippocampi, som anträffas därnäst, och 3) Cor- 

 pus callosum, som utvecklas senast. 



Samtliga kommissurers första utvecklingsstadier äro enligt Werkman identiskt 

 lika hos alla, undersökta djur. De första kommissurala trådarna passera genom den 

 redan då befintliga, ofvannämnda lit commissural. Inbäddade uti denna masse 

 unissante som utvecklas parallellt med framhjärnans tillväxt, korsar Commissura 

 anterior först öfver midtlinjen i dess ventrala del. Därefter kommer i dess dorsala 

 del först Fornixkommissuren och sedan Corpus callosum. Dessa båda senare kom- 

 missurer slår Werkman ibland ihop och kallar dem då tillsammans Commissura 



