8 H. HUSS, BAKTERIOLOGISKA UNDERSÖKNINGSMETODER. 



jäsningstitern betecknas. Nu kan man icke utan mycket arbete och tidsspillan exakt 

 fastställa ett vattens jäsningstiter — detta torde ock i vanliga fall vara obehöfligt för 

 bedömningen af vattnets föroreningsgrad — , man får nöja sig med att anföra två tal, 

 mellan hvilka jäsningstitern, af utförda undersökningar att döma, måste antagas ligga. 

 Jäsningstitern 0,oi < j < 0,1 betecknar m. a. o. ett afsevärdt starkare förorenadt vat- 

 ten än 10 < j < 100. Dessa tal betyda, att 0,oi, resp. 10 cm 3 vatten ej föranledt gasbild- 

 ning med dextrospeptonvätska vid 37°, under det att 0,1, resp. 100 cm 3 af motsvarande 

 vatten gifvit positiva resultat. Den exakta jäsningstitern måste på grund häraf sökas 

 nullan de angifna talen. 1 många fall kanske den ock befinnes vara lika med det högsta, 

 anförda talet. 



Huruvida man skall kunna sätta likhetstecken eller ej mellan vid 37° fastställd jäs- 

 ningstiter och colititer blir helt och hållet beroende af de resultat, som efterföljande 

 undersökningar af den uti råkultur i jäsningskolfven föreliggande, gasalstrande bak- 

 terien gifver. Och resultaten af undersökningen öfver gasalstrarens karaktärer bli i 

 sin ordning beroende af de villkor, som vederbörande analytiker uppställer för att bak- 

 terien i fråga skall betecknas såsom B. c o 1 i. Vid här ifrågavarande undersökningar 

 ha bakteriestämmar med nedanstående egenskaper ansetts vara B. c o 1 i: kortare 

 eller längre — ibland kokklika — stafvar med en bredd om 0,7 — l[j., som icke bilda spo- 

 rer, som äro gramnegativa, förjäsa dextros vid 37° och 45° under gasbildning, koagulera 

 mjölk vid 37° under alstrande af gas och syra, men som icke peptonisera köttpepton- 

 gelatin och ej heller alstra svafvelväte i järngelatin 1 vid under 20° liggande temperatur. 

 Beträffande de karaktärer, som en bakteriestam bör äga för att inrangeras under be- 

 nämningen B. c o 1 i, råda bland bakteriologerna rätt delade meningar i visst hän- 

 seende. Om de of van refererade, morfologiska egenskaperna, om bakteriens förhål- 

 lande vid gramfärgning och likaledes dess förhållande till dextros vid 37° står icke någon 

 strid. Likaså äro alla ense om att bakterien bör vara i af saknad af proteoly tiska egen- 

 skaper. B. c o 1 i ' s svafvel vätebildande förmåga vid rums- och lägre temperaturer 

 ha, så vidt förf. bekant är, förut ej varit föremål för undersökning. Rörande bakteriens 

 förhållande till mjölk äro meningarna delade. Koaguleringen af detta substrat anses 

 af de flesta forskare såsom en obligatorisk karaktär hos B. c o 1 i. Konrich (23) 

 och andra ha emellertid konstaterat, att c o 1 i stammar, som ej äga denna förmåga, före- 

 komma i fäces. Utom de ofvan anförda egenskaperna pröfvas också af mången bakterio- 

 log, om den ifrågavarande organismen har reducerande inverkan på färgämnen (neutral- 

 rödt) och om den är indolhi\da,nde. B. c o Ii från varmblodiga organismer synes i 

 allmänhet vara indolalstare, karaktären är dock icke obligatorisk och af denna orsak har 

 densamma i detta arbete icke medtagits bland identitetsvillkoren. Hos fiskarna — de 

 enda kallblodiga djur som i detta sammanhang äro af större intresse — kan tarmen inne- 



1 Jämgelatm. 10 em 3 köttpeptongelatin försattes med 0,5 cm 3 af en steril lösning ;ti' nedanstående sam- 

 mansättning: 



Ferritartrat (ferrum tartaricum oxidatum) ... 0,5 



5% Natriumkarbonatlösning 15 



upphettades svagt till lösning, hvarefter 



Vattenledningsvatten ad 50 



tillfogades. 



