28 



H. HUSS, BAKTERIOLOGISKA UNDERSÖKNINGSMETODER. 



Biologiska karakterer 



Ur fäces isolerade stammar 





Ur vatten 



solerade starr 



iraar 













s-^. 



^-^ 





















O -g 



2-2 



M 



M 



* 



-<»« 



o 











2 > 



2 > 





OS ,_, 



O» ,-^ 



o --^ 





« 











— a 



— « O 



— oj 



OS oj 



x 













— < c 



c 



._ C 



. C 



"■ ' c 



m 



B 



c 



43 



o 



M 



m 



S .2 

 1 c 



1 c 





-2 :f 

 1 » 



S 1 

 1 '« 





2 '■=* 



s 









1 c 





Så 



> C 





.i. I-H 



■g ~ 



























* c9 



3 (S 



Q 



o 



a. 



s 



ta 











>-J > 



HS > 



fc 



< 



1-3 















' 

























29 



2 



62 







4 



7 



13 



10 















29 



— 



— 



4 



3 



8 



2 



10 



100 



95 



100 



50 



80 



80 



— 



— 



— 



28 



95 



100 



100 

 85 



100 

 91 



11 



70 



05 

 90 



17 



97 



90 

 84 



55 

 49 



75 



78 



96 

 97 



74 



100 



82 







15 



G 



5 



9 



1 



4 



6 



8 



3 



3 



o 







3 



19 



1 



2 



12 



45 



14 







15 



100 



100 



97 



49 



95 



39 



88 



55 



86 



96 



85 















32 



3 



56 















4 















o 







1 



3 























Pepton iseran de 



Svafvelvätebjldande 



Indolalstrande 



Gasalstrande vid 45° 



inom 168 tim. ( 7 dagar) 



» 720 » (30 » ) 



e; » » » » » 



med sur reaktion .... 



ainfotår » .... 



alkalisk » .... 



v 







T3 



r- 



2 



co 



B 



T3 



C 



> 



a 



M 

 as 



•o 



O 





M 



£ 



nisko- och ko-fäces och 95 % af de ur häst-fäces renodlade stammarna bilda indol, alla 

 sönderdela de dextros under gasbildning vid 45°. Likaledes koagulera de flesta (d. v. s. 

 alla människo-stammar, 85 % af häst- och 91 % af ko-stammarna) mjölk inom 7 dagar 

 vid 37°. Mjölkens reaktion förändras af alla ur varmblodiga organismer härstam- 

 mande gasalstrare till sur. Uti naturen funna bakterier med ofvannämnda egenskaper 

 torde med säkerhet kunna betecknas såsom från varmblodiga organismer direkt eller 

 indirekt härstammande B. c o 1 i. Att endast en ringa procentsats af i fisk-fäces 

 förekommande gasalstrare är identisk med varmblods-c o 1 i synes af föregående 

 tabell. Med ledning af denna tabell kan man ock lätt orientera sig beträffande för- 

 hållandet mellan denna bakteries och andra gasalstrares frekvens under de olika års- 

 tiderna och i de olika vattendrag, som varit föremål för undersökning. Jämförelser 

 af detta slag, hvilka ju basera sig på undersökningar af ur jäsningsprof isolerade mi- 

 krober, äro naturligtvis behäftade med de felkällor, som uppstå därigenom att ren- 

 odling af de verkliga gasalstrarna ej alltid lyckas. Äfven om förmågan att vid 45° 

 sönderdela dextros under gasbildning synes böra betraktas såsom den mest konstanta 

 af alla en varmblods-c o 1 i's egenskaper, så är det dock ingalunda tillräckligt, att på 

 grund af att en ur ett jäsningsprof isolerad mikroorganism är gasalstrande vid 45° rub- 

 ricera densamma såsom B. c o 1 i. Man måste äfven taga hänsyn till gasalstrarens 

 öfriga karaktärer. Frekvensen af varmblods-c o 1 i är vid de undersökningar, som 

 verkställts vid Vattenledningsverkets laboratorium, synnerligen olika under å ena sidan 

 perioden januari — maj och å andra sidan sommartiden juni— augusti. Under vinter* 

 och vårmånaderna kunna 65 % af isolerade gasalstrare betecknas såsom varmblods- 

 c o 1 i, medan siffran härför under sommaren går ned till 17 %. Det synes ingalunda 

 osannolikt, att en stor del af de gasalstrare, som icke växa vid 45°, men som utveckla 

 sig i vid 37° ansatta jäsningsprof, när inga 45°-gasalstrare uppträda som deras konkurren- 



