50 



H. HUSS, BAKTERIOLOGISKA UNDERSÖKNINGSMETODER. 



Proftagningsställe 



Järlasjön 

 Trekanten 



Långsjön 



Treliörningen .... 

 Orlängen (Stensättra) 

 (Björksättra) 



Ån mellan Ågestasjön och Magelugnen 

 Magelugnen (Hackmyra) 



(Russtorp) 



Flatsjön 



Drefviken (Sköndal) . 



(Skrubba) . 



(Vändelsö) . 



Drefvikens utloppså . 



Judarn 



Lillsjön 



Kyrksjön 



Lötsjön , 



Råstasjön 



Kottlasjön 



Djup i m., där 

 prof togs 



15,0 

 ytan 

 4,5 

 ytan 

 2,5 

 0,5 

 2,0 

 ytan 

 6,0 

 0,5 

 ytan 

 1,0 

 ytan 

 10,0 

 ytan 

 12,0 

 ytan 

 6,0 

 ytan 

 12,0 

 ytan 

 9,0 

 1,0 

 2,0 

 2,0 

 2,0 

 1,0 

 2,0 

 2,0 



Antal å järngela- 

 tin' H 2 S bildande 

 mikroorganismer 

 i 1 cm 3 (efter 5 da- 

 gar vid 18— 20 c ) 



6 



119 



112 



1 











3 











2 



2 



19 











o 



2 







1 











o 

 o 



3 



1 

 1 

 1 

 9 

 

 I 



Skrubba och Vändelsö. Mälarens vatten vid Klubben var vid 25 och 32 meters djup 

 relativt rikt på svafvelvätealstrare. Järlasjön innehöll vid ytan flera sådana mikrober 

 än vid botten. Magelugnen vid Hackmyra förhöll sig omvändt. Lots jons vatten var 

 jämförelsevis rikt på svafvelvätealstrare. Allra rikligast förekommo sådana emellertid 

 uti Trekanten. Å andra sidan saknades de helt i det orena vattnet i Riddarfjärden 

 såväl vid ytan som å 15 meters djup, likaså i den rätt starkt förorenade Råstasjön. Det 

 praktiskt taget nästan rena vattnet i Flatsjön innehöll däremot vid proftagningstillfället 

 svafvelvätealstrare i samma mängd som vissa delar af Mälaren i december 1913. 



De utförda undersökningarnas resultat verka visserligen föga uppmuntrande till 

 fortsatta studier af vattnens bios i här ifrågavarande hänseende, men då det — af flera 

 fall att döma — ser ut som om understundom ett visst samband skulle förefinnas mellan 



