KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. HAND 25. N:o I. 75 



valla stora förändringar i ytan, under det dereinot de tunna ytströmmar af färskare vat- 

 ten, som den Baltiska strömmen under vissa förhållanden utsänder vester om Skagen, genom 

 sin reaktionsverkan förnia att lyfta de saltaste och djupaste vattenlagren i Skageracks- 

 bassinen till en sådan nivå, att de t. o. ni. kunna indrag-as i Kattegat tvärsöfver de grunda 

 Danska bankarne. Genom denna studie, hvilken det lyckats att fullständigt genomföra i 

 alla detaljer, vann jag öfvertygelsen, att vis movendi till cirkulationen på detta område af 

 hafvet är i första rummet att söka uti de från inre Östersjön utflödande vattenmassornas 

 lefvande kraft och att hvarje theori som ej fäster afseende dervid måste bli förfelad. Inne 

 uti Östersjöns stora bassiner, der ytvattnets rörelse blir mindre märkbar, kan inflytandet 

 af lufttryckets fördelning och af vindriktningen göra sig gällande mera ostördt, men på 

 Östersjöns utloppsområde, der utströmningen frän densamma uppträder såsom den hats- 

 ström vi benämna Baltiska strömmen, spela vindarne hufvudsakligen en dirigerande roll, i 

 det de förorsaka afböjning i riktningen hos de vattenmassor, uti hvilka den egentliga 

 drifkraften innebor. Granskar nian migot närmare l arten och storleken af det arbete, som 

 behöfver uträttas för att strömning och nivåförändring uti de undre lagren skall kunna 

 uppstå, så finner man att den kinetiska energi, som den Baltiska strömmen visat sig ega 

 på de punkter, der man varit i tillfälle att uppmäta dess mäktighet och hastighet, väl kan 

 anses sta i proportion till de observerade verkningarnes värde i arbetsenergi. Derför be- 

 höfver man icke frukta att raka i någon sjelfmotsägelse frän energiförvandlingens synpunkt, 

 om man uppfattar cirkulationen inom vattenlagren uti det Baltiska sjösystemets bassin så- 

 som i första rummet förorsakad af det utflytande vattnets lefvande kraft. Ännu en annan 



j 



omständighet visar oförtydbart härpå. 



Resultaten af vinterexpeditionen 1890, sedda i sammanhang med observationerna från 

 sommaren 1877, visa klart och tydligt, att hydrografiska tillståndet i Skagerack. Kattegat 

 och Vestra Östersjön är underkastadt en betydlig varation med årstiden. Orsaken kan ej 

 vara någon annan än att Östersjöns tillflöde och utflöde vexlar periodiskt frän vinter till 

 sommar. 



Jag finner arven uti dessa omständigheter en förklaring öfver professor Ekmans åt- 

 gärd att lemna bearbetningen af expeditionens resultat tillsvidare åsido och i första rum- 

 met sysselsätta sig ined beräkningen af Östersjöns tillflöden under olika tider af aret. 

 Hans afsigt torde nemligen hafva varit att derigenom erhålla material till en generell kal- 

 kyl öfver vattnets rörelse uti det Baltiska sjösystemet. Om man utgår ifrån att denna 

 rörelse till väsentlig del förorsakas af det färskare ytvattenslagrets kinetiska energi, måste 

 man för att kunna beräkna den i första rummet känna, med hvilka massor och hastiir- 

 heter eller hydrauliska tryck man har att räkna. 



Professor Ekmans plan blef icke utförd och kan i närvarande stund icke utföras. 

 Min uppgift måste inskränka sig till att framställa den hydrografiska situationen, sådan 

 expeditionen förefann den sommaren 1877, och anställa de jemförelser, hvartill erfarenheten 

 frän föregående och efterföljande undersökningar gifver anledning. Det rika och i all- 

 mänhet ytterst sorgfälligt insamlade observationsmaterialet tillåter att uppdraga en mveket 

 fullständig bild af tillståndet i afseende på salthalt och temperatur hos vattnet vid den 



Se Grunddragen af Skageracks och Kattegats hydrograri 1. c. p. 7 2. 



