Skagerack. 



Tillståndet i Skagerack vid början af juli 1877 framställes genom de fyra sektio- 

 nerna I — IV a plansch I— II, hvilka äro utarbetade efter uppgifterna i Alfhilds tabeller. 

 Som djupen i denna del af undersökningsområdet äro ansenliga hafva diagrammen 

 måst uppritas enligt tvenne olika djupskalor. Uti hvar och en af sektionerna I — IV före- 

 ställer figuren till venster ett fullständigt genomsnitt af Skageracks vattenbassin frän ytan 

 till botten med djupen utlagda efter den till figuren fogade skalan. Linierna för lika 

 temperatur, isothermerna, äro uppdragna med rödt och linierna för lika salthalt, isohalinerna, 

 med blå färg. Figuren till höger åskådliggör uti fem gånger förstorad djupskala men 

 med för öfrigt oförändradt beteckningssätt temperaturens och salthaltens fördelning uti de 

 öfre lagren. Längdskalan är öfverallt densamma som finnes uppdragen nederst å plansch 

 I och angifver distanserna uti engelska mil. Samma framställningssätt har användts uti 

 den af G. Ekman och O. Pettersson redigerade afhandlingen : Grunddragen af Skageracks 

 och Kattegats hydrografi, ' hvaruti äfven sektionerna II och III ur detta arbete aftryckts 

 för att tjena till jemförelse mellan sommar- och vintertillståndet i Skagerack. 



Genom att sammanställa de å kartan uppdragna kurslinierna öfver Skagerack med 

 sektionsdiagrammen I — IV å plansch I — II erhåller man en öfverblick af det hydrogra- 

 fiska tillståndet på detta område under sommartiden. 



Skageracks djupa bassin är från botten ända till 60 å 100 meter från ytan fyld med 

 vatten af mer än 35° 00 salthalt, som otvifvelaktigt är af Atlantiskt ursprung. Det höga 

 värde på salthalten nemligen 35,56 p / 00 , som F. L. Ekman fann hos vattenprofvet från 450 me- 

 ters djup i station 13 å linien Risöi — Hållö, öfverensstä miner med den salthalt Tornoc ett år 

 tidigare fann hos Atlantervattnet omkring Shetland och Färöarne, hvarigenom bevisas att 

 Atlantiskt vatten i oförändradt och outspädt tillstånd från oceanen inträngt uti den Nor- 

 ska rännans innersta och djupaste del, Skageracksbassinen. Det är af intresse att studera 

 utbredningen inom Skageracksområdet af det direkt från oceanen inkomna vattnet. Om 

 vi låta isohalinen 35 beteckna gränsen för Atlantervattnet, visar det sig af sektion IV att 

 dylikt vatten icke inträngde i Kattegat. Isohalinen 35 sänker sig nemligen mellan station 

 4 och station 3 mycket brant mot hafsbottnen utanför Kattegatsrännan. Det oceaniska 



1 Min afsigt då jag: införde denna likformighet uti redaktionssättet af båda afhandlingarne var, att inan 

 uti dessa samfäldt skulle ega en öfversigtlig framställning af tillståndet i de haf som om<*ifva vårt land. 



