KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:u I. 81 



Ofvanför dessa från hafvet utonikring Skagerack inkomna vattenlager af från 35 till 

 32 %o salthalt tinner nian i alla sektionerna ett ytlager af mycket vexlande salthalt, hvil- 

 ken närmast kusterna ofta ej befanns saltare än 15 till 18 °/oo; men i midten af Skagerack 

 vid ytan kunde uppgå till 29 och 30 °/ 00 . Detta ytvatten, hvilket sommartiden öfversvämmar 

 hela Skagerack och är tunnast i midten men tjockast invid kusterna, tillhör de ur Skage- 

 rack utströmmande vattenmassorna d. v. s. den Baltiska strömmen och är uppkommet 

 genom blandning af det från Östersjön samt de Svenska och Norska elfvarne utflödande 

 vattnet med det underliggande saltare hafsvattnet samt det ytvatten från Nordsjön som 

 utefter Jutlands nordvestra kust intränger i Skagerack (den s. k. Jutska strömmen). Det 

 egentliga blandningsområdet för dessa olika vattenslag är Kattegats grundare delar samt 

 det Svenska och Norska grundare kustområdet eller skärgården. I det djupa centrala om- 

 rådet af Skagerack är gränsen mellan ytlagret och det undre ingående hafsvattnet ytter- 

 ligt skarp, och någon blandning mellan dessa tyckes der icke ega rum. 



Enligt K. L. Ekmans observationer var alltså hela Skageracks yta i juli 1877 be- 

 täckt af den Baltiska strömmens vattenmassor med salthalt intill 29 och 30 °/ 00 . Ännu nå- 

 got lägre salthalt hos ytlagren funno G. Ekman och A. Cronander året förut i juli på 

 hela linien Fredriksvaern — Skagen. Afven iaktagelserna under Pommeranias färd somma- 

 ren 1872 och Drache-expeditionerna sommaren 1882 och 84 visa oss Skagerack nästan 

 helt och hållet betäckt med ett ytlager ' af ringare salthalt än 30 °/ 00 , under det i SV. längs 

 utmed Jutland från Hanstholmen inemot Skagen ett kilformigt lager af saltare ytvatten 

 från östliga delen af Nordsjön skjuter fram (den Jutska strömmen). Det torde derför 

 kunna antagas såsom regel, att den Baltiska strömmen under sommartiden utbreder sina 

 vattenmassor öfver hela Skageracks yta, hvilket icke är förhållandet om vintern. Men lik- 

 som alla formationer i hafsytan, torde äfven denna vara underkastad vindarnes inflytande. 

 Derför blir det af intresse att tillse, hvilka vindar som herrskat under tiden för expedi- 



1 Se den karta (Tafel B 1 ) som är vidfogad afhandlingen : Ergebnisse^ der Untersuchungsfahrten S. M. 

 Knbt. Drache in d. Nordsee in den Sommern 1881 — 82 — 84. Berlin 1886. A denna karta framställes salthal- 

 tens fördelning i Skagerack under sommaren efter Pornmerania- och Drache-expeditiouens iakttagelser. 



Jeinförelsen mellan de ytprof som föreligga från Pommerania-expedilionen och den Svenska expeditionen 

 1877 på linien A rendal — Skagen visar stor öfverensstämmelse. 



Pommerania. Svenska expeditionen. 



Ort. Salthalt. Ort. Salthalt. 



Arendals hamn 10,83 °/oo Arendals hamn 15,2 % 



Arendals skärgård 15,72 Torungen 25,32 » 



station 17 24,80 » 



» 17 a 24,74 » 



» 17 b 27,8 7 » 



» 17 c 26,6 1 » 



» 18 26,73 » 



12 mil NV. t. V. om Skagen 28,3 » » 18 a 28,64 » 



10i » » 29, 5 » 18 b 29,54 » 



3 » N. om Hirshels 32,8 » » 18 c 29,9 1 » 



» 18 e 31,65 » 



K. Sv. Vet. Akad. Handl. Band 2"). N:o 1. 11 



