KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 I. 103 



Isohalinen för Station 67 Station 96 Station 94 (K) 



7 7oo — ytan 30 M 



8 » 42 M 63 M 65 » 



9°/ oö 48 » 77 » 76 » 



10 » • . 51 » 92 » 112 » 



11 » 53 » 119 » — 



12 » 56 » 200 » 



14 » 60 » — 



15 » 67 » — 



16 » 76 » 



visar, att underströmmen medfört vatten af öfver 16 %o sa ^ till den yttersta bassinen Born- 

 holmsdjupet samt något öfver 12 IJ / 00 till den stora östra Gotlandsbassinen och 10 %o 

 till vestra Gotlandsbassinen. Då nu djupet i dessa bassiner tillväxer utifrån inåt, så att 

 östra Gotlandsbassinen är djupare än Bornholmsbassinen och vestra Gotlandsbassinen inne- 

 håller den djupaste sänkning som existerar på hela det Baltiska området nemligen Lands- 

 ortsdjupet (station 94), är klart att salthaltens aftagande utifrån och inåt uteslutande är 

 att tillskrifva den afspärrande verkan, hvilken underhafströsklarne, som finnas mellan dessa 

 bassiner, utöfva på den inträngande underströmmen. Starkast verkar i detta afseende 

 Middelbanken, som sträcker sig tvärs öfver Östersjön i SO. riktning från Blekinges och 

 Olands södra kust till Pommerska kusten omkring Rixhöft och skiljer Bornholmsbassinen 

 och den stora O. Gotlandsbassinen från hvarandra på ett djup af högst 55 meter. Just 

 på denna nivå framgår i Bornholmsbassinen isohalinen 12 °/oo> såsom man finner af station 

 67. Derför kan vatten af en maximihalt af omkring 12 °/ 00 öfver Middelbanken jemt 

 upp inkomma i O. Gotlandsbassinen. Detta inflöde har emellertid varit så sparsamt, att 

 vatten af öfver 12 °/oo endast anträffas i mycket ringa mängd såsom ett tunnt bottenlager 

 af 10 — 11 meters mäktighet uti Gotlandsbassinens största fördjupning omkring station 96 

 på 208 meter från hafsytan. Vid ingen annan station i hela Gotlandsbassinen finnes för 

 öfrigt något spår af så salthaltigt vatten. Det mäktigaste lagret i O. Gotlandsbassinen 

 utgöres af vatten mellan 11 °/oo oc ^ ^ Vooi hvilket i station 96 är 80 — 90 meter djupt. 

 Det träffas uti hela denna bassin 100 — 118 meter under ytan. Någonstädes mellan sek- 

 tionerna XXII och XXVI afstänges det genom bottnens höjning, så att pä linien Sandhamn 

 — Dagerort största salthalten på 180 meters djup i station 86 icke uppgår till 11 %o "tan 

 endast till 10,83 °/ 00 . Vattnet af 11 — 12 °/ 00 salt har således stannat qvar i östra Got- 

 landsbassinen, liksom vattenlagren af 13 — 16 %o l Bornholmsbassinen, och endast vatten af 

 10 — 11 °/oo salthalt framtränger N. och V. om Gotland till den djupa bassinen V. om 

 denna ö, der det i station 94 (K) fyller Landsortsdjupet frän 106 meter ända till botten 

 vid 400 meter (sektion XXIV). Längre söderut i sektion XXI iakttager man en egendom- 

 lig formation hos isohalinen 10 °/oo- Närmast Gotland i station 108 — 109 återfinnes den 

 på nära 100 meter, men något östligare i station 110 först på mer än 170 meters djup. 

 Förklaringen finnes genom en blick på sektionsfiguren XXI å plansch VIII, der en upphöj- 

 ning af hafsbottnen visar sig vid station 109. Denna utgör en del af en undervattens- 

 bank, som pä omkring 100 meters djup delar vestra Gotlandsbassinen i tvenne bäcken, 

 hvaraf det östliga innehåller Landsortsdjupet och är fvldt med vatten af öfver 10 %o sa ^ 



