KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 I. 100 



lager, eller också — hvilket är troligare — har underströmmen medfört dessa vattenslag 

 af 13 — 16 %o sa ^ under vintertiden, och deras låga temperatur kan förklaras af den af- 

 kylning de varit utsatta för redan i V. Östersjön såsom ytvatten under den kallare ars- 

 tiden. Det är icke möjligt att afgöra, om temperaturminimet hos de djupa lagren i Born- 

 holmsbassinen medförts utifrån eller meddelats vattnet efteråt, emedan inan icke känner 

 något om underströmmens temperatur under vintern och vårtiden. Men det vill synas af 

 sektion XIV, som om omsättningen och rörelsen i de undre lagren uti denna bassin vore 

 för stark att tillåta utbildningen af en minimi-region öfverallt på hela området under 50 

 meters djup. I station 60 har man nemligen vid botten 4,°2 C och i nästa station, 61, 

 har man 2,°i C vid samma djup men under 60 meter 3° C. Ifall minimet i denna sed- 

 nare station förorsakats af rent klimatiska orsaker, skulle man väntat att återfinna det äl- 

 ven i station 60. 



Deremot finner man öfverallt i Östersjön innanför Bornholmsbassinen och Ö. om 

 Middelbanken en jernt och likformigt utbildad minimiregion, hvilken icke kan förklaras ge- 

 nom annat än klimatiska orsaker, med en temperatur under 3°, belägen mellan ungefär 35 

 a 40 meter och 75 meter från hafsytan. Denna minimiregion synes i alla tvärsnitten så- 

 som ett bredt bälte inneslutet mellan den öfre och undre isothermen för 3° C. Den öfre 

 af dessa linier ligger ofvanom isohalinen 8 °/oo> den nedre under densamma men vanligt- 

 vis ofvanom isohalinen 9 °/oo- Inom detta bälte finnes sjelfva temperaturminimet, som 

 vanligen ligger på ett djup af omkring 50 meter (på 40 till 60 meter) och har en valör 

 mellan 1,°4 C och 2,°4 C. En egendomlighet är, att öfver de största djupen såsom i sta- 

 tion 96 och 94 (K) finner man minimet hafva lägsta valören och ligga närmast ytan- 

 Lägsta temperaturen träffas alltid omedelbart invid isohalinen 8 °/oo och tillhör alltså un- 

 dersta delen af det stora homogena vattenlagret med 7 — 8 %» salthalt. : 



Under minimiregionen växer temperaturen raskt, tills den uppnår en konstant gräns, 

 som tyckes ligga något under 4°, och förblir sedermera likformig ända till grannskapet af 

 hafsbotten, der den i regeln aftager med ungefär 7 2 grad C. eller med salthaltens fördel- 

 ning i dessa undre lager utesluter möjligheten af att värmet här kan fortplantas genom 

 vertikal strömning. Nedanför isohalinerna 8 — 9 och isothermen 3° måste uppvärmning och 

 afkylning meddela sig endast genom molekylär rörelse (värmeledning) och genom den 

 orbital rörelse som vågor och dyningar frän ofvan förmå meddela vattenpartiklarne på 

 dessa djup. Resultatet här af blir slutligen en utjemning af årstidernas inflytande och en 

 konstant temperatur hos de djupa lagren från omkring 100 meters djup. De djupare be- 

 lägna vattenlagrert ega en salthalt af ungefär 10—12 % och måste förutsättas vara sedan 

 långa tider i hvila uti Östersjöns stora djupbassiner för att kunna hafva antagit en så 

 jemn temperatur. Inom lagren af intill 8 och 9 %o salthalt måste deremot en ej obetyd- 

 lig omsättning och rörlighet förutsättas ega rum, emedan salthalten eljest skulle minskas 



1 I Ålands haf (sekt. XXX) finner man ett temperaturniiniinum af endast 0°,9 C, hvilket ligger ännu när- 

 mare ytan (30 — 40 in.) och tillhör lagret af 6 — 7 °/ 00 salthalt. Detta föranleder mig att antaga, att minimet 

 icke förorsakats af någon slags köld- våg» som fortplantas nedåt genom ledning o. s. v. utan genom convection, 

 d. v. s. genom nedsjunkande af afkylda vattenpartiklar från ytan tvärs igenom det öfversta homogena lagret till 

 den gräns, der ett saltare och tätare lager vidtager. Hade minimet uppkommit genom värmeledning skulle det 

 legat djupare i Ålands haf än i Östersjön. 



