KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 I. 117 



vatten genom Sundet och öfver tröskeln till Vestra Östersjön. Men i de flesta fall som 

 observerats framgår en underström öfver denna tröskel. 



Underströmmen följer kusten af Pommern och Riigen och de bankar som sträcka 

 sig mellan Riigen och Bornholm och går norr om denna ö in uti djupbassinen O. om 

 Bornholm. Det saltaste vatten som utifrån inkommer i Östersjön samlas såsom bottenlager 

 uti denna bassin och stannar derstädes. 



Tillståndet uti de djupa lagren i denna bassin voro 1877 ej märkbart olika mot 1871. 

 Samma förhållande egde rum i Danzigerdjupet. Om det stora djupet ö. om Gotland kan 

 intet afgöras, emedan observationerna från 1871 ej visa tillräcklig öfverensstäminelse med 

 hvarandra. Uppgifterna från 1871 och 1877 om tillståndet uti djupbassinen V. om Got- 

 land äro alldeles olika hvarandra och häntyda på att djupgående förändringar inträffat. 

 Förnyade undersökningar äro emellertid nödvändiga, innan något kan afgöras i detta fall. 



Salthalten hos det mäktiga öfre lagret i Östersjön från Sundet till norra Gotland har 

 varit konstant mellan 7 och 8 °/ 00 alla år. 



Ålands haf, Bottenhafvet, Bottenviken. 



Banken mellan Stockholms skärgård och x\land, hvilken åtskiljer den egentliga Öster- 

 sjön från Ålands haf, har mycket ojemn botten och innehåller talrika mindre fördjupnin- 

 gar. Detta antydes genom bottenkonturen i sektion XXIX mellan Furusund och Hangö. 

 Stationerna 72 och 73 äro belägna i norra segelleden till Stockholm, 74 ligger nära utanför 

 Söderarms fyr. Sektionslinien framgår här öfver en fördjupning i botten, hvilken är belä- 

 gen på bankens djupaste del. Östersjön står alltså icke i kommunikation med Ålands haf 

 på hela det djup som sektionen visar omkring station 75, utan den effektiva vattenskil- 

 naden måste tänkas ligga högre, omkring 40 — 50 meter från ytan. De djupaste partierna 

 äro ej att betrakta såsom tvärsnitt af rännor, som förbinda båda hafsområdena på öfver 

 80 meters djup, utan såsom isolerade sänkningar, som väl ega kommunikation med vatt- 

 net på södra men ej på norra sidan. Sålunda förklaras att man omkring station 75 på 

 70 meter finner vatten af 8 °/ 00 salthalt, hvilket naturligtvis härstammar ifrån Östersjön 

 men likväl icke inkommer i Ålands haf, hvars högsta salthalt är föga öfver 7 °/ 00 . Ban- 

 ken afspärrar sålunda alla vattenslag af högre salthalt från Ålands haf. Deremot inträn- 

 ger vatten af omkring 7 °/ 00 i Ålands haf och fyller dess stora djup från botten ända 

 till omkring 50 — 60 meter från ytan, såsom sektionen XXX visar. 



Vattnet af salthalten mellan 7 — 8 °/ 00 bildar alltså en underström, som öfverstiger 

 banken mellan Östersjön och Ålands haf och intränger uti detta senare, men åtminstone 

 för tillfället icke kan öfverstiga gränsen mellan Ålands haf och Bottenhafvet utan afspär- 

 ras af bottens höjning uti södra Qvarken. Emellertid har vid ett föregående tillfälle in- 

 flöde af vatten mod öfver 7 °/ 00 salt igenom S. Qvarken egt rum, eftersom ett tunnt bot- 



