KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 I. 119 



då östersjövatten i rikligare rnängd inströmmar öfver tröskeln vid S. Qvarken och förser 

 Bottenhafvets djupbassiner med nytt förråd af saltvatten, och andra tider, da tilloppet af 

 östersjövattnet är afstängdt och den qvantitet deraf som införts i Bottenhafvet håller på 

 att uppblandas med det öfre lagret och sedan bortföras med ytströmmen. 1 En sådan period 

 tyckes hafva inträffat vid tiden för den Svenska expeditionens undersökning, att döma af 

 läget hos isohalinen 7. Vattenlagret af salthalten mellan 6 och 7 %o betraktar jag såsom 

 ett blandningslager, uppkommet genom blandning af 5 — 6 %o vatten med östersjövatten, 

 hvilken blandning försiggår dels inuti Bottenhafvet i dess djupare lager, och dels vid det 

 öfre lagrets utströmning öfver trösklarne samt i Åländska skärgården. Öfverallt der under- 

 vattenströsklar åtskilja tvenne större bassiner på Östersjöns, Nordsjöns och Nordhafvets 

 område visar sig en tendens till bildning af dylika blandningslager, hvilken är desto mera 

 markerad, ju grundare tröskeln är- I största antal uppträda dessa blandningslager på 

 gränsen mellan Vestra och Östra Östersjön. En egendomlighet hos dessa blandningslager 

 är, att de ansvälla, der de komma i dagen utanför tröskeln, hvilket gör att de isohaliner 

 som i längdsektionerna begränsa de utströmmande lagren synas antaga vågform. Lagret 

 af 6 — 7 °/oo salthalt på gränsen mellan Bottenhafvet och Östersjön har sin motsvarighet 

 uti lagret mellan 8-- 9 % och 9 — 10 %o °- s - v - salthalt på gränsen mellan Vestra och 

 Östra Östersjön. Rörelsen inom dylika blandningslager är att förklara ur reaktionsprincipen. 

 Dess öfre skikt släpas med af den utgående ytströmmen genom friktion, i dess undre skikt 

 uppstå reaktions-strömmar af vattenpartiklar, som röra sig i motsatt led för att ersätta dem 

 som ytströmmen medfört. Blandningslagrens undre skikt bilda alltså öfvergången till under- 

 strömmen och utgöra dess öfversta lager. Huru många af utanför tröskeln befintliga lager, 

 som indragas med underströmmen öfver densamma, beror af djupet på tröskeln och af yt- 

 strömmens mäktighet och hastighet. I samma mån tröskeln är grund, så att utrymmet 

 för underströmmen minskas, inträffar en uppdrift af de saltare vattenlagren utanför trö- 

 skeln, hvilken ger åt isohalinerna den vågform som synes i längdsektionen å plansch IV. 2 



c 



Att Ålands haf uti sin stora fördjupning innehåller Ostersjövatten af 7 — 8 °/ 00 vi- 

 sas af en djuplodning utanför Svartklubben utförd af Widegren och Nyström, hvilken ci- 

 teras af F. L. Ekman 3 efter Forchiiammer, och här ma anföras till jemförelse med 

 resultaten från station 70 som har liknande djup. 



Station 70 (Sektion XXX) Lat. 80°8'20" Long. 10° 18'18" 



t° C. 

 12°,5 



1°,8 



O 



I juli 1887 gjorde D:r O. Nordqvist en djuplodning vid Signildsskär i Ålands haf 

 och erhöll från 218 meters djup vatten med salthalt af endast 6,16 %o ocn temperaturen 



egren och Nyström 



(utanför Svartklubben) 



Djup i 



meter 





ödlt /00 











5,92 



90 







7,25 



278 







7,50 



jup i meter 



oait /00 







5,32 



90 



7,H 



255 



7,36 



1 Det förtjenar att undersökas, huruvida förekomsten af vattnet af öfver 7 °/ 0() salthalt i Bottenhafvet står 

 i något beroende af årstiden. 



2 Förklaringen af det hydrografiska fenomen som här åsyftas kan naturligtvis formuleras på flera olika sätt. 



3 Ekman: Om hafsvattnet utmed Bohuslänska kusten p. 30. 



