18 II. DAHLSTEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERACIUM-FLORA. 



stå de inflorescenser onekligen högst, hvilkas internodier äro korta. Hos dessa komma isynner- 

 het under ett mera framskridet stadium af blomningen ett större eller mindre antal korgar 

 att stå mer eller mindre tätt, hvarigenom de framställa en större färgyta och sålunda bli 

 synliga på längre håll. Detta är isynnerhet fallet med former, hvilka företrädesvis välja 

 starkt beskuggade och mera dolda lokaler (subvulgatum-tyipeiis former i allmänhet), eller 

 med sådana, som bebo af högre gräs och örter betäckta lokaler eller blomma senare (ett större 

 eller mindre antal af vulgatum-, subrigidum-, ramositm-, rigidum- och umbellatum* 

 typerna). Former, som bebo halföppna eller öppna, af korta gräs och örter betäckta loka- 

 ler och derjemte blomma tidigt (såsom många af subccesium- och ccesium- typerna) halva 

 deremot glesare och mera långgrenig, ofta utspärrad inflorescens. Hos inflorescenser med 

 tätt stälda och korta grenar ökas ännu mera verkan af en sådan anordning deraf, att gre- 

 narne ofta böja sig båglikt uppåt, hvarigenom korgarne komma att stå närmare hvarandra 

 än de skulle göra, om grenarne vore raka. I många fall synes den båglika krökningen 

 utåt och uppåt af grenarne vara en anordning, som afser att bringa korgarne i närmelse- 

 vis samma plan, hvarigenom effekten af flera på samma gång blommande korgar ytter- 

 ligare förnöjes. En sådan anordning förekommer hos former af många typer, men är 

 synnerligen vanlig hos mbvulgatum-typen, der ofta en i full blomning varande inflorescens 

 på afstånd för utseende af en enda stor jättekorg. 1 En annan fördel vinnes äfven genom 

 de mera tätblomstriga inflorescenserna och sättet för Momstringen, i det först och främst de 

 afblomstrade korgarne ej skymma de blommande och att de sedermera genom förlängnin- 

 gen af de i tur och ordning blommande grenarne döljas under de blommande holkarne och 

 således torde erhålla ett visst skydd under de första stadierna af fruktmognaden. 



På ett hos h varje art inom vidare eller trängre gränser bestämdt afstånd från topp- 

 holken begynner ur axeln af ett högblad inflorescensens förgrening och fortskrider hos 

 olika arter mer eller mindre djupt ned. Allt efter näringsförhållandena och lokalens be- 

 skaffenhet blir förgreningen hos hvarje form mer eller mindre riklig. Detta är en stånd- 

 ortsföreteelse, som för öfrigt är delvis oberoende af artens natur med afseende på för- 

 greningens normala riklighet. Hos många former af slutas förgreningen inom högbladsregio- 

 nen, hos andra är ett kortare stycke nedanför den egentliga högbladsregionen en mer eller 

 mindre isolerad gren utbildad från en större, örtbladslik bräkte (eller rudimentärt örtblad). 

 Hos dessa är inflorescensregionen nedåt sålunda bestämdt begränsad {infiorescentia deter- 

 iii /vata). Detta är förhållandet med former, hvilka hafva en fåbladig örtbladsregion, hvars 

 blad uppåt genom tydligt, ofta skarpt och plötsligt af brott äro begränsade frän högbladen, 

 nämligen hos flertalet former af silvaticum-, vulgatum- och många af casiuiii-ty\)on. Det är 

 i allmänhet de sammanträngda inflorescenserna, som förhålla sig på detta sätt. De mindre 

 sammanträngda eller långgreniga inflorescenserna inom nyssnämnda typer öfvergå deremot 

 ofta utan eller med otydlig begränsning nedåt i grenar, hvilka utvecklas från axlarne af öfre 

 rudimentära örtblad eller örtbladslika brakteer samt frän flera eller färre örtbladsaxlar. Dylika 

 inflorescenser förekomma ofta eller normalt hos en stor del former af ccesium-typen och hos 



1 Kn dylik blomning är mycket vanlig hos en del Piloselloider, isynnerhet former af Cymosina. I lic r j i- - 

 dalen hade jag tillfälle att iakttaga en i detta afseende synnerligen framstående form, //. piibescens l.bhit *con- 

 tractum (Norrl.), hvars inflorescens i full blomning såg ut som en enda stor korg, ofta öfverträffande i diameter 

 korgen hos någon af våra mera storblomstriga Corapositeer, t. ex. Hypochaeris, och af samma effekt. 



