KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 3. 39 



H. SILVATICUM (I .) 



Cauli* fe re glaber v. saltim haud multum pilosus. Folium caulinurn plerumque 

 lineare v. rarius +_ evolutuni, inf ra medium v. seepius ima basi affixum + petio- 

 latum et + incisum longe acutum — cuspidatum. Folia rosularia, exteriora parva 

 ssepe valde obtusa, intima plerumque basi saltim ineisa - — disseeta longe acuta — 

 cuspidata cetcruin quoad formam marginis tiguram basinque variantia. fnvolucra 

 mediocri magnitudine squamis angustis linearibus — lanceolatis interioribus saltim 

 + acutis — ruspidatis, exterioi'ibus snepe obtusiuseulis — obtusis, intermediis aeutis 

 — obtusiuseulis, intirnis semper longe subulatis, mediocriter longis - - longe porrectis 

 nunc pilis teneris + sparsis et glandulis raris v. subnullis parvis — minutis nune 

 glandulis parvis ad summuin mediocribus — densiusculis et pilis paucioribus v. sub- 

 nullis ( — nullis) vestitis, floecis raris — sparsis v. densis — densissimis plerumque 

 aeqvaliter adspersis v. rarius floecis ad marginum uberioribus congestis dorsum versus 

 inconspicue rarescentibus obsitis, numquam in marginibus stria + conspicue deter- 

 minata dense floccosa notatis. Anthela panieulata v. ssepe subfureata simplex — sat 

 composita ramis longiofibus + patulis läxa v. raro magis eontraeta ramis + incurvis. 

 Styli lutei — sat obscuri. 



Härunder innefattar jag en mängd former, af hvilka ytterligheterna synes ganska 

 skiljaktiga, men hvilka genom kontinuerliga serier i flera rigtningar förbindes med hvar- 

 andra och hvilka utom sina allmänna morfologiskt-biologiska likheter, framförallt hafva 

 såsoin gemensamt drag, smala ofta liniesmala — lancettlika tunna fjäll, af hvilka de inre 

 äro långt och smalt spetsade eller oftast till största delen fint och långt svlspetsade. Blad- 

 färgen vexlar från ytterst ljust glaucescent till ljust grön med glaucescent anstrykning eller 

 med inblandning af blygrått till lökgrönt. En af ändpunkterna i dessa serier bildas af 

 //. *stenolepis, hvilken utom till //. *cwsium ej har få anknytningspunkter till //. Schmidtii 

 och närbeslägtade bland Oreadea, en annan af //. *pendulum, hvilken både erinrar om 

 vissa Andryoloidea och om sådana former af Sabculgnia som //. */)rcetenerinn, //. *phi- 

 lanthra.r m. fl., en tredje af H. *prolixum (af områdets former), hvilken till sin rikligare 

 glandelbeklädnad erinrar om vissa giandelhåriga Subvulgata. Hvardera af dessa omgifves 

 af en m. 1. m. tät samling af former. Sjelfva gruppens centrum synes bildas af sådana 

 former som //. *silvaticu)n, H. *ccesiifiorarn m. fl., hvilka genom holkarnes mindre ut- 

 präglade hårbeklädnad synes antyda beskaffenheten af ett tidigare stadium hos hela grup- 

 pen, från hvilket sedermera de öfriga formerna i olika rigtningar skarpare utpräglat sig. 

 Detta utesluter icke möjligheten, att i andra afseenden en och annan form behållit ännu 

 äldre karaktärer såsom t. ex. H. *stenolepis vissa likheter i örtståndet med former af 

 Oreadea och //. *pendulum dylika med Andryoloidea. Med afseende på slägtskapsför- 

 hållandena till Ccesia hänvisar jag till hvad förut i allmänhet sagts och till den mera 

 detaljerade framställningen under hvarje form. 



