KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 3. 51 



in nervö dorsali crebrioribus villosula, et rare — sparsim stellata in petiolis pilis 

 tenerrimis sat longis crispulis + densis villosa. Folium caulinum sublineare v. ovato- 

 lanceolatum — ovato-triangulare ad medium v. supra saepius laciniis longis angustis 

 subulatis et dentibus brevioribus alternantibus + laceratum v. saltim inciso-dentatum 

 basi saepius oblique sagittata laciniis liberis in petiolo sa?pissime deseendentibus pradi- 

 tum, subtus densius stellatum. Anthela plerumque simplex expansa 3 — 5 cephala ramis 

 patentibus, inferioribus + longe distantibus subrectis, superioribus magis approximatis, 

 interdum leviter eurvulis cum aeladio 5 — 25( — 40) mm. longo floccis sat densis canis 

 pilis brevibus sparsis in pedicellis freqventioribus subobscuris et heic etiam glandulis 

 solitariis minutis obsitis. Involucra mediocria + obscura v el fusco-viridi- canescentia 

 — sat cana basi + rotundato-ovata in petiolo apice + incrassato aliqvantulum de- 

 currentia. Squamce sublineares — lineari-lanceolatae, exteriores conspicue breviores 

 truncatae — obtusse, intermedia* paucae longiores sat obtusae, interiores in apicem + 

 longum sat angustum obtusiusculum — acutiusculum attenuatae, intimae subulatae, 

 omnes apice leviter v. conspicue (extinue) albocomosa, floccis densiusculis — densis 

 pruecipue basin et margines + tegentibus v. rarius etiam in dorso + dense adspersis, 

 pilis brevibus eurvulis subobscuris — canis sparsis — sat densis et glandulis soli- 

 tariis minutis obtecta. Calathium saturate luteum-subustellinum + radians. Ligultx 

 glabrae. Stylus vivus luteus — ■ olivaceus fuscohispidulus, siccus + fuscescens. 

 f nv . 1 -p£, D. 35—40, L. m. 2,5—3 mm. 



5 — b 



Denna utmärkta form igenkännes lätt på de breda, vanligen mörkgröna, undertill 

 något blåaktiga eller gråaktigt glaucescenta och oftast starkt violetta bladen med hjertlik 

 och vanligen djupt inskuren till flikad bas och nästan ända mot spetsen ojemt tandad 

 kant, djupt och hvasst fliktandadt stjelkblad samt gles, vid och långgrenig vippa, hvars 

 holkskaft äro upptill förtjockade och bära brungrå till gråa holkar med serdeles karak- 

 täristiska fjäll. Dessa äro nämligen nästan jemnbreda, de yttre och mellersta i spetsen 

 trubbiga eller isynnerhet de yttre tvärt af huggna och med en ljus hårtofs, hvarigenom de 

 tydligt och ofta skarpt framträda mot de inre i en smal trubbad eller skarp, hos de 

 innersta s)lhvass spets utdragna fjällen. Med afseende på fjällens utseende, isynnerhet de 

 yttres och deras beklädnad liknar den mycket vissa former af H. *galbanum, hvilken utan 

 tvifvel är dess närmaste slägting inom Ccesia. Liksom denna varierar den mycket till 

 holkarnes beklädnad och deraf framkallade utseende och har i detta afseende att uppvisa 

 alldeles analoga variationer med denna. An är stjernluddet mycket rikligt och ehuru 

 företrädesvis samladt i fjällens kanter likväl föga mindre sparsamt utbredt på deras ryggar, 

 hvaraf i förening med de ljusa håren holkarne få en ofta ljust askgrå färg, än äro stjern- 

 håren sparsammare hopade i de brunsvarta fjällens kanter och håren mörka, hvaraf hol- 

 karne bli mera svartbruna till brungrå. Dylika former äro rätt afvikande från de förut- 

 nämda och man skulle i början tveka att identifiera dem med dessa, såvida ej alla mellan- 

 liggande former verkligen vore att påträffa i naturen. Formen med mörkare, sparsamt 

 stjernludna holkar uppträder här och hvar med något mera glaucescenta blad än vanligt. 

 Sådana modifikationer, hvilka oftast ega mörkare stift än vanligt, påminna mera i blad- 

 form och tandning både om H. *sinuosifrons och H. *prulixum, och någon gång erinra 



