56 II. DAHLSTEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES IIIERACTTM-FLORA. 



scentia et + purpurascentia, exteriora minora late cordato^-ovata — cordato-elliptica, 

 sat grosse et obtuse plicato v. undulato-dentata obtusa — obtusiuscula, intermedia latis- 

 sima et maxima e basi cordata — truncato-hastata late ovata — ovato-lanceolata 

 ad basin profunde et retrorsum incisa ceterum grosse et late sed acute et inseqvaliter 

 fere ad apicem acutiusculura — acutum plicato-dentata, intimum ovato-laneeolatum, 

 basi + hastata + argute incisa, ceterum fere ad apicem sat longe acutum inseqvaliter et 

 argute, sat longe duplicato-dentata laciniis liberis in petiolis alatis saapissime descendenti- 

 bus, supra glabra — subglabra nitentia, subtus pilis brevibus sparsis, in nervö dorsali sat 

 floccoso pilis densioribus et longioribus vestita, rarissime stellata, margine pilis brevibus 

 tenellis sat dense ciliata, in petiolo sa?pe colorato molliter et sat dense pilosa. Folium 

 caulinum v. 1, lineare, subintegrum — denticulatum v. evolutum et inciso — subu- 

 lato-dentatum cuspidatum. Anthela 3 — 10-cephala + läxa — contracta subsimplex v. 

 subcomposita, ramis inferioribus sat longe distantibus, superioribus plerumque approxi- 

 matis, patulis, subrectis vel leviter curvatis, + superantibus, pedicellis mediocribua 

 — sat longis acladioque 15 — 30 mm. longo + dense canofioceosis. pilis sparsis 

 superne densioribus tenerrimis brevibus obscuris — dilutis et glandulis minutis soli- 

 tariis v. nullis obsitis. Involucra + obscure — dilute viridi-caneseentia + cvlindrica 

 basi ovata- in pedicello apice + incrassato sa^pius leviter decurrente posteå rotundata. 

 Squamce angusta? lanceolato-lineares, exteriores paucaa breviores obtusiuscube v. sub- 

 acuta', intermeditc sensim in apicem + longum obtusiusculum — acutum protractae, 

 intima? acuta' — subulata 1 , dorso + la to obscuraa margine + late v. anguste et sor- 

 dide virescentes floccis canis sparsis — densiusculis marginibus basique sa?pe densio- 

 ribus obtecta», pilis brevissimis teneris densis — crebris subobscuris — dilutis villo- 

 sula* et glandulis minutissimis raris — sparsis obsitse. Calathium la?te luteum sub- 

 radians. Ligulce glabra^. Stylus vivus subfuscescens, siccus subniger v. sat obscurus. 

 ] nv . 10^1 D 3 5_ 40 L> m< 3 mra . 



5 — b 7 



Denna framstående form utmärker sig framförallt genom sin höga, vanligen grofva 

 och nästan glatta, i allmänhet bladlösa stjelk, breda m. 1. m. hjertlikt äggrunda till 'Agg- 

 rundt lancettlika, skarpt och tätt samt bredt (triangulärt) dubbeltandade och något veckade, 

 vid basen m. 1. m. djupt och smalt flikade blad med tillbakaböjda eller utstående för 

 öfrigt framåtrigtade tänder, temligen rik och vid vippa med upptill närmade, nedåt aflägs- 

 nade grenar, hvilka äro m. 1. m. ljust gråa och till sin nedre del något böjda men 

 eljest nästan raka eller föga krökta, temligen långa, gråsvarta eller grågröna holkar ined 

 smala, nästan jenmhöga, spetsiga till sylspetsade (endast några få yttre kortare och 

 trubbigare) fjäll med medeltät, kort, fin och mörk hårighet samt öfverallt spridd eller 

 mot kanterna något mera framträdande, sparsam till ganska riklig stjernhårighet. De yttre 

 fjällen äro betydligt smalare än de inre samt färre, räcka oftast längre upp, äro betyd- 

 ligt mindre trubbiga, och afsticka ej på långt när så skarpt mot de inre i en vanligen lång 

 spets jernt utdragna fjällen som hos de båda föregående formerna. Bladens, isynnerhet 

 de inres, tänder hafva rakare kanter än hos föregående och sluta i en lång, fin glandeludd. 

 Bladen äro derjemte tätare och mera regelbundet dubbeltandade och tandningen fortlöper 

 nästan ända ut i spetsen. För öfrigt variera de rätt mycket i anseende till tandningens 



