KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 3. 57 



djup, bladkantens veckighet, bladens bredd och basens utseende, hvilken vanligen ar hjert- 

 likt pillik, men ofta tvär eller något hopdragen. På smalare blad med mera hopdragen bas 

 äro tänderna rigtade mera framåt, hos blad med bredare bas äro de åtminstone nedtill rigtade 

 in. 1. ni. bakåt, hvarigenom basen blir m. 1. m. pillik eller älven hjertlik. På de inre och 

 mellersta bladens skaft saknas sällan några fria, fintandade eller hela, lancettlika flikar, 

 hyilka vanligen endast uppträda på ena sidan af det upptill bredt vidgade skaftet. Till 

 färgen variera de ofvantill rent gröna till något glaucescenta. De äro alltid undcrtill 

 ljusare och oftast något blåaktiga och lefverfärgade. Stundom äro de på öfversidan, isynner- 

 het mot spetsarne, mörkfläckiga. Stjelkbladet är ytterst sällan utbildadt och liknar da det 

 innersta rosettbladet; vanligen är det liniesmalt eller syllikt. Stjelkens bas och bladskaft 

 äro oftast lifligt röda. Holkarne variera längre och kortare samt med m. 1. m. ut- 

 dragna fjäll. Stundom äro de ganska gråa af ljusare hår och rikligt ludd, isynner- 

 het på solöppna och torra lokaler. Synes beslägtad med H. *ccesiifiorum eller kanske 

 närmare med H. *macidosum och H. *prolixn,m, men intar inom gruppen en mera 

 fristående ställning än andra former. Om dess förhållande till H. *exaltatum se under 

 denna. Den är sannolikt den allmännaste af områdets silvaticumartade former, icke blott 

 genom sin jemna spridning utan älven genom sin talrika individmängd på för den- 

 samma lämpliga lokaler, af hvilka den synes föredraga skuggiga eller friska, kuperade 

 ängsmarker. Den går ej långt mot norden såsom H. *proliasum och H. *ccesiiflorum. 



Inom området anträffad på följande ställen: Östergötland, Vestra Husby, Korssäter och Hylinge (H. Ström- 

 felt.), Sunds s:ii, Ang, Graby, Sunds Norrgård, Sundsö och Löfåsa m. ti. ställen, ytterst allmän (förf.); V. Ryds 

 sm, Tunarp (K. P. Dusen); Väderstad s:n, Bossgård; Svanshals sm, Stora Kullen: Omberg, Stocklycke ra. fl. 

 ställen; St. Lars sm, Valla; Kärna s:n, Malmslätt; Vist s:n, Sturefors, Sundsbro och Tobo; Landeryd sm (förf.); 

 Vårdsbergs s:n, Vimarka (A. R. Dahlgren); Marmorbruket (S. Almqvist); Vånga s:n, Grensholmen (förf.); St. 

 Annne s:n, Engelholm (N. C. Kindberg): Småland, Askeryd s:n, Bordsjö, Svenstorp och Ingevaldstorp (förf.); 

 Hannäs s:n, Mantorp (A. R, Dahlgren); Lannaskede s:n; Öggestorps s:n, Romelsjö; Forserums s:n (K. Johans- 

 son); Moheda och Braås (G. E. Hyltén-Cavallius). På Gotland synes den deremot icke förekomma. 



Utom området anträffad i Södermanland (S. Almquist in. fl.); Nerike (E. Adlerz): Upland flerestädes (S. 

 Almquist); Vestmanland Kungsör (C. O. v. Porat); Vesteryötland (A. E. Eliasson m. fl.); Bohuslän, (S. Alm- 

 quist); Dalsland flerestädes (A. Pryxell); Vermlaud (K. O. E. Stenström och E. Holmgren); Dalarne (K. P. 

 Hägerström); Jemtland, Frösön (Fr. Lönnkvist). I Norge i Kristianiatrakten och vid Presterud i Torpen (förf.). 



7. H. * Juelii n. subsp. 



Caulis 25 — 40 cm altus erassiuseulus vel crassus rectus viridis ima basi levis- 

 sime pilosus ceterum ubique glaber, rare — sparsim stellatus apice sat tomentellus, 

 — 1-folius. Folia laete et pallide viridi-glaucescentia, supra fere glabra — glaber- 

 rima subtus — glaucescentia rare pilifera in nervö dorsali sat floccoso pilis mollibus 

 sparsis — densiusculis obsita, ceterum leviter stellata, marginibus sparsim ciliata, 

 petiolis rare et molliter pilosa; basalio in rosulam 4 — 5-foliam approximata sat longe 

 et sat lsete petiolata, exteriora elliptica ( — anguste oblonga) breviter acuta basi + 



Sv. Vet. Aknd. Ilandl. Band 25. N:o :i. 8 



