58 II. DAHLSTEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERACir.M-FLORA. 



ovato-subtruncata breviter et acute dentata — denticulata, intermedia ± late ovato- 

 lanceolata — ovato-oblonga acuta, intima anguste ovato-lanceolata + longe acuta 

 margine dentibus argutis late — anguste triangularibus longioribus cum minutis irre- 

 gulariter alternantibus serrato-dentata ad basin hasta to-cordatam v. oblique trunca- 

 tam dentibus 1 — 2 longioribus angustioribus acutis — subulatis curvatis retroversis 

 v. patentibus prsedita v. irregulariter subincisa; fol. caulinum parvum (anguste ovato-) 

 lanceolatum v. sublineare — lineare, raedio v. supra medium interdum prope basin 

 insertum (tunc majus), longe subulatum, ad basin praecipue longe et crebre subulato- 

 dentatum. Anthela + läxa paniculata v. furcato-paniculata simplex v. magis eon- 

 tracta et composita ramis gracilibus sat v. multum approximatis sat curvatis paten- 

 tibus et sat longis, tomentellis et glabris v. rare pilosis pedicellis brevibus — medio- 

 cribus acladioque tomentosis glabris v. pilis raris nigris brevibus crassis et glandulis 

 solitariis — raris praesertim sub involucris evolutis obsitis. Involucra subobscure 

 canescenti-viridia, eximie variegata mediocria crassa v. crassiuscula basi ovata postea 

 truncata. Squamce exteriores lineares angustre obtusiusculse obscurae, intermediie dorso 

 obscuro + viridi-marginatae et intima? + virides, omnes sat lata? e basi latiore ceqva- 

 liter in apicem obtusiusculum v. acutiusculum + atténuatae pilis brevibus crassis 

 nigris v. apice brevissime albidis sparsis ■ densiusculis et glandulis obscuris bre- 

 vissimis crassis densiusculis v. sparsis obtectae, marginibus floccis albis inferne an- 

 guste superne + late limbatae, ceterum ubique floccis sparsis v. ad basin densius- 

 culis obtectae, apicibus + albo-comatae. Calathium mediocre subobscure luteum parum 

 radians. Ligulce apice glabrae. Stylus mere luteus. 

 Inv. 1 4=¥, D. 30—35, L. m. 3 mm. 



5 — 6 ' 



Denna serdeles karaktäristiska och intressanta form utmärker sig genom sina ljusa, 

 föga håriga, skarpt och tätt men ojemt sägtandade blad med något framåtrigtade eller 

 utstående bredt till smalt triangulära tänder, ofta veckad bladkant, tvär och ofta sned, 

 vanligen hjertlikt-pillik eller hjertlikt-spjutlik bas med långa och smala bakåt- eller utat- 

 rigtade, krökta tänder och flikar och ofta på bladskaften nedstigande smala flikar och tän- 

 der, bladlös eller med ett föga utveckladt, långt sylspetsadt och tätt samt ojemt syltandadt 

 blad försedd, nästan glatt stjelk, gles eller något sammansatt vippa med närmade, ut- 

 stående och något bågböjda grenar och skaft, hvilka äro gråa eller grågröna af tätt stjern- 

 ludd och vanligen utan glandier och hår eller klädda af glesa eller upptill något talrikare 

 svarta, grofva, korta hår och mörka, korta glandier, något mörkt gröngråa, brokiga, teni- 

 ligen tjocka holkar, klädda af spridda eller medeltäta, grofva, svarta, ibland kort grå- 

 spetsade hår och korta, tjocka, mörka glandier, hvilkas färg i förening med de inre bredt 

 grönkantade eller gröna fjällen och det i deras kanter till en nedtill smalare, upptill bred 

 strimma sandade stjernluddet och de öfverallt på de grönsvarta ryggarne spridda eller 

 ganska talrika stjernhåren förlänar holkarne ett synnerligen karaktäristiskt, brokigt ut- 

 seende, samt slutligen genuin de föga radierande korgarne och de rent gula stiften. I 

 habitus, bladens form, tandning och beklädnad är den en nästan trogen afbild af //. 

 *acidotum, hvilken den äfven liknar till holkarnes form (ehuru de äro något kortare), men 

 den afviker fullkomligt genom deras beklädnad. Häri liknar den äter i anseende till de korta. 



