70 H. DAHLSTEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERACIUM-FLORA. 



viridia, subtus pallidiora purpurascentia et subcaesia, exteriora cordato-ovalia — 

 cordato-ovata + breviter et sat late sequaliter dentata basi haud ra ro subcontracta 

 apice rotundato-obtusa mucronata, intermedia e basi + cordata — sagittata + 

 ovato-triangularia breviora v. + elongata, + ina3qvaliter et + argute et late 

 serrato-dentata ad basin + retrorsum et profunde dentata + acuta v. breviter 

 acuminata, intimum + late ■ — elongate triangulare basi + hastato-cordata (+ ob- 

 li(jua) in apicem sat longe acutum attenuatnm irregulariter et + anguste (subulato-) 

 dentatum basi + retrorsum incisum — laciniatum, omnia laraina a petiolo parum 

 alato + purpurascente densiuscule et raolliter piloso bene distincta, supra glabra — 

 subglabra, subtus breviter et sparsim in nervö dorsali longius et densiuscule pilosa, 

 in margine breviter ciliata, ceterum rarissiine in eosta sparsim stellata. Folium 

 caulinum saepe nulluni v. unum (parum — ) sat bene evolutnm (subsessile — ) sat 

 petiolatum, triangulare supra medium inaeqvaliter et subulate + longe pauci-denta- 

 tum, basi hasta ta + incisum, longe cuspidatum, saepius infra medium insertum. 

 Anthela simplex — sat composita 1 — 10-eephala ramis superioribus approximativ 

 + patentibus leviter arcuatis - — subrectis, inferioribus sat distantibus magis erectis 

 superantibus sat stellatis et sparsiin glandulosis, pedicellis brevibus subarcuatis aela- 

 dioque brevi 10 — 20 mm. longo sat dense canorloccosis densissime — creberrime et 

 minute glandulosis. Involucra curta basi ovato-rotundata postea obtusa eximie varie- 

 gata. Squamce lata.' + obscura3 et + viridi-marginata? e basi sat lata triangulari- 

 lanceolata?, obtusa' — obtusiuseuhe conferte et minute glandulosae, interdum raris- 

 sime pilosas, floecis densis laxis pnusertim ad apicem late - - latissime albomarginatae, 

 ceterum rare — sparsim stellatae. Calathiwn parvum Uete luteum, sat densum. 

 Ligulce brevidentata?, glabras. Stylus vivus et siccus obscurus. 



Inv. ,'~ , D. c. 30, L. m. 2,3 mm. 

 4—5,5 ' 



Ifrågavarande form är en bland .Skandinaviens mera utbredda och mest distinkta 

 former. Från öfriga Subccesia är den såväl till habitus som karaktärer väl skild och 

 torde såsom lektor S. Almquist påvisat med ingen af dem (undantagandes möjligen föl- 

 jande) vara nära beslägtad. Deremot står den som förut är nämdt tydligen nära H. ccesio- 

 murorum och är sannolikt, ehuru aflägsnare, älven förbunden med en del Subvulgata. 



Utmärkande för formen äro framförallt de korta holkarne, hvilka äro karaktäristiskt 

 brokiga af rikligt, i de breda fjällens kanter och trubbiga spetsar tätt hopadt stjernludd 

 och på den mörkare midten tätt samlade, fina, korta glandier utan eller sällan med korta 

 inblandade har, den sammanträngda vippan med åtm. upptill utspärrade skaft, de mörk- 

 gröna, långskaftade bladen, hvilka ega en karaktäristisk, bredt till utdraget triangulär form, 

 äro långspetsade samt hafva en ni. 1. ni. grund och bred, vanligen af omvexlande längre 

 och kortare tänder bildad, vanligen hvass, utstående och vid basen bakåtrigtad samt här 

 djupare och smalare tandning och slutligen små, tetnligen täta korgar. Varierar obetyd- 

 ligt och nästan endast i kvantitativt afseende. Bladen äro, som nämdt, i allmänhet lång- 

 skaftade, isynnerhet på skuggiga lokaler; på solöppna ställen bli de som oftast dock 

 kortskaftade och på lokaler med gles vegetation och på dcnuderad mark oftast tätt tryckta 

 mot marken. På mindre näringsrika, och torra lokaler äro de vanligen smärre, lågtandade 



