KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:<> 3. 81 



rotundato-eordata obtusissima subintegra v. obtuse angulata - - undulata, media + 

 late cordato-ovata — cordato-elliptiea margine dentibus brevibus + angulata - 

 sparsim et arguf.ius denticulata basi + acute reverso-dentata, obtusiuscula — breviter 

 acata, interiora e basi + late eorda,ta v. sagittata ovato-lauceolata - - triangularia 

 margine- dentibus humilibus + sparsis angulata — erebrius et argutius denticulata, 

 basi hand raro + longe anguste et inaequaliter reverso-dentata + aequaliter et longe 

 acuta. Folium caulinum + ovato-lanceolatum etiam ad basin stepe obliquam integer- 

 riraum vel basi srepe sagittata + angulate — irregulariter subulato-dentatum et 

 elongate dentatum. Anthela paniculata sat humilis vulgo ramo uno alterove distante 

 aucta sat ampla + composita axe primario + genieulato ramis superioribus valde 

 patentibus incurvatis approximatis, pedicellis brevibus et acladio 5 — 15 mm. longo 

 e floccis densis v. sat densis sat obscure incanis glandulis breyibus atris densiuseulis 



— confertis obtectis. Involucra atra curta crassa basi + rotundata. Squamce latas 

 + oblusa' breves dense — conferte et breviter nigroglandulosa\ dorso usque ad 

 apicera breviter eomosum atra? efloccosa?, marginibus augustis virescentibus leviter 



— densiuscule (inferne) sed haud late et vulgo vix conspicue albofloccosa?. Calathium 

 sat parvum saturate luteura aureum densiusculum v. leviter radians. Ligulce 

 interiores brevissime ciliatae. Stylus nigrescens. 



[nv. ,~ . D. c. 30, L. m. ad 3 mm. 

 5— 5,5 1 



Utmärkt af sina vackert mörkgröna, breda, föga håriga till nästan glatta blad med 

 merändels hjertlik eller pillik bas och af de korta, bredare till smalare, nästan rudimentära 

 tänderna vinklig eller låg tandning, korta, vanligen svarta, rikt glandulösa holkar med 

 breda och korta, i den vanligen hopdragna spetsen hvitt hårtofsade och trubbiga fjäll, 

 hvilka i kanterna halva en smal och vanligen ej tydligt märkbar strimma af stjernludd, 

 låg men vid korgställning med starkt utspärrade böjda skaft och små korgar samt 

 mörka stift. 



Varierar ej obetydligt i anseende till bladen; utom typiska former med breda, hjert- 

 likt äggrundt-lancettlika eller t. o. m. omvändt äggrunda till hjertlikt triangulära blad före- 

 komma älven någongång individer med smalt äggrundt-ovala till aflånga blad med största 

 bredden vid eller ofvan midten. Bladspetsen varierar trubbig eller rundad till spetsig hos alla 

 eller de flesta bladen. Tandningen är än temliffen tät, lås och trubbifi", hvaraf omkretsen blir 

 kantig, eller ytterst fin och skarp men gles, hvaraf kanten blir regelbundet småtandad. Hos 

 magra exemplar blir tandningen föga utbildad och bladbasen oftast äggrund. Hos frodiga 

 exemplar från friskare mark och i skugga bli tänderna vid basen skarpa och svllika, ofta långa. 

 och basen mera pillik än hjertlik. Hos en del former med aflånga, trubbiga blad är bladbasen 

 hopdragen, ehuru oftast hjertlik, men med ojemna och ofta på skaftet nedlöpande tänder, hvilka 

 dock ej sällan uppträda hos frodigare former med normal bladform. Stjelkbladet varierar stun- 

 dom med hel kant och sned bas samt rundade basHikar. I detta afseende samt mangen gäng 

 till rosettbladens form erinrar den ej obetydligt om //. *orbicans, med hvilken den utan 

 tvifvel är mycket beslägtad. Afven med //. * Stenstroemii och //. *cot/liops är den tydligen 

 befryndad. I vippans utseende och utbildning har den en ofia starkt framträdande likhet 



K. Sv Vh Akad. Handl. Band -i:"). N:o 3. 11 



