90 II. DAHLSTEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES IIIBRACIUM-I LORA. 



( 'aulis 40 — 70 cm. altus crassiusculus firmus + flexuosus — 2-folius, inferne 

 pilis sparsis densiusculis obtectus, leviter stellatus, superne rare — sparsim pilosus 

 sparsim — densius stellatus et sparsim — densiuscule deorsum usque ad medium 

 rare — rarissime glandulosus. Folia rosularia vulgo plurima saturate viridia subtus 

 caesio-viridia, exteriora sat lata ovalia basi haud raro subtruncata — truncata et in 

 medio + cuneata obtusa crebre undulata — dentata, intermedia obtusa — obtu- 

 siusGula + ovata — ovato-oblonga basi abrupte cuneata — leviter et saepe oblique 

 descendentia longius et argutius serrato- dentata, ceterum + acuta, intima + ovato- 

 lanceolata ( — anguste lanceolata) acuta psene ad apicem asqualiter et brevissime sed 

 acutissime serrato-dentata, omnia supra glabriusculä v, breve et sparsim pilosa, sub- 

 tils densius in nervö dorsali sat dense pilosa vix stellata, marginibus sat crebre 

 ciliata, petiolis inolliter et sat dense villosis. Folium caulhmm folio intimo rosu^ 

 lario simillimum sed vulgo minus sat petiolatum v. lineare — lineari-lanceolatuin 

 subsessile in costa sat floecosum; haud raro 2 folia petiolata evoluta. Anthela + 

 laxe — contracte paniculata 5 — 12-cephala, simplex — sat composita, ramis inferiorU 

 bus + ereetis — sat patentibus leviter curvatis, superioribus saepe valde approxi- 

 rnatis + patentibus numquam umbellatis, vulgo aliquantulum distantibus, + ajquan- 

 tibus, pedicellis medioeribus cum acladio 10 — 25 mm. longo viridi-fuscescentibus, 

 superne subincrassatis + fuscis sparsim — sat dense floceosis et glandulis atris +. 

 lougis deusis — eonfertis obtectis. Involucra sat elongata suberassa cylindrica basi 

 +_ ovata, atra ( — atroviridia) et + nitida. Squamce sat lata' sublineares, exteriorea 

 concolores atra3 angustiores curtaa obtusa 1 — obtusiuscuke, interinedia' latiores longaa 

 obtusiuscula? v. breviter acutoe dorso obscuro anguste et intimse late viridi-marginatse 

 s;ppe cuspidata3 v. subulatäe, omnes apice + piceae, glandulis sat lougis atris eon- 

 fertis — crebris obtectse. Calathium saturate luteum v. aureum sat radians. Ligula 

 glabrse. Stylus vivus luteus, siccus haud raro obscuratus. 



Inv. ¥=¥-, D. ad 40, L. in. 3 mm. 



4,5—5,5' 



En synnerligen vacker och, som det synes, äfven mycket konstant form, utmärkt al 

 sina mörka, glänsande, cylindriska holkar, tätt klädda af länga glandier ulan hår eller 

 stjernludd, med endast fjällspetsarne någon gång svagt hårtofsade, mörkgröna, vanligen 

 nästan ända till spetsen kort, skarpt och jemnt sågtandade blad, af hvilka de yttre van- 

 ligen iiro ovala, trubbade, de inre och stjelkbladet äggrundt lancettiika, temligen lång- 

 spetsade, alla med m. 1. in. nedlöpande, ofta. vigglik eller de yttre med mera rundad, 

 stundom något tvär bas. Rosettbladen äro vid blomningen ofta talrika, och ej sällan ökas 

 bladrikedomen genom tidigt utvecklade birosetter. Bladen äro af en saftigt grön färg, 

 undertill något blågröna, fasta, ined isynnerhet upptill vingade och kilformigt i skifvan 

 ufvergående, mörkt brunröda skaft, hvilken färg ofta sträcker sig ett stycke in på medel- 

 nerven, hvars '"»fre sida har en karaktäristisk hvit eller halmgul, mot bladets mörka grönska 

 bjärt afstickande färg. Stjelkbladen äro ej sällan två, väl utbildade, bada skattade, af 

 hvilka det nedre har bredare och mera tvär bas än det öfre. 1 skugga äro bladen slappa 

 och tunna och förlora mycket af den egendomliga tandningen, hvilken blir mer ojemn och 

 grof. Särdeles karaktäristiska äro framförallt holkarne genom sina glänsande, jemnsmala 



