KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 



25. n:o 3. 91 



men dock breda, trubbiga, i spetsen nakna fjäll, af hvilka de yttre genom sin korthet 

 och trubbighet märkbart utsticka mot de inre, nästan jemnhöga fjällen. Dessa äro van- 

 ligen trubbiga, men ej sällan på samma gång till större delen i spetsen hastigt hopdragna 

 till en ytterst kort udd; endast några få inre äro sylspetsade. 



Till holkarne har denna form en anmärkningsvärd likhet med H. *diaphanoides, ofta, 

 till den grad, att det stundom torde vara svart att af holkarne ensamt bestämma, hvilken 

 af dessa former de tillhöra- utan att se öfriga delar af växten. I detta afseende förråder 

 denna mera än någon annan, hithörande form sin slägtskap med den grupp, till hvilken 

 //. *diaphanoides hör, men till de vegetativa delarne afviker den frän den senare mera 

 än de flesta andra, isynnerhet nordliga, former af denna artgrupp. 



Inom området anträffad i Östergötland, Oppeby s.-n, Drabo; Svanshals s:n, Stora Kullen; Väderstad san 

 Bossgård; Sunds sai, Sunds Södergård, Löfåsa oeh Äng; Atvids s:ii, Slefringe (förf.), Qvarsebo: Småland, Aske- 

 ryd sai, Bordsjö, flerestädes. Utom området funnen i Stockholmstrakten (S. Almquist): Upland, Danuemora 

 (fört'.): Vestmanland, Kungsör (C. O. v. Porat): Vesteryötland, Mörkeklef på Kinnekulle (A. Fryxell). 



I närheten af denna underart står H. *oh'golt>pium Stenstr., från Vermland, äfven anträffad af mig i Norge på 

 öarne i Kristianiafjordcn. Den liknar i hög grad till holkarnes färg oeh byggnad samt fjällens form nyss be- 

 skrifna form, men har färre fjäll, mindre holkar samt af vikande bladform oeh gles tandning. 



4. H. * glandulosissiinum n. subsp. 

 Dahlst., Hier. exs. fasc. II, n. < 9 >8. 



('milis mediocris — sat elatus sat gracilis basi subpilosus eeterum epilosus v. 

 leviter pilifer, nudus, superne mediocriter stellatus et sparsim - - mediocriter glandu- 

 losns. Folia rosularia tenuia viridia, exteriora + cordata — ovalia subintegra v. + 

 denticulata — dentäta obtusiuscula, intermedia + cordato-ovata — cördato- v. ovato- 

 oblonga v. basi hand raro truncata obtusiuscula — subacuta sat crebre et aequaliter 

 denticulata — dentata, interiora + ovato-lanceolata — lanceolata longiora crebre et 

 argutius, ad basin + abrupte contractam decurrentem profundius dentata, apice 



brevi integro acuta, omnia supra parce — mediocriter, subtus sparsim et praisertim 

 in costa siniul rare stellata densius pilosa, marginibus sat crebre et breve ciliata, 

 petiolis pilis mollibus densiusculis — sat densis + villosis. Folium caulinum plc- 

 rumque medio v. supra medium caulis insertum vulgo bene evolutum mediocriter 

 petiolatum + ovato-lanceolatum basi + descenclente v. subcordata — truncata magis 

 dentatum eeterum fere ad apicem + acutum crebre et argute serrato-denticulatum. 

 Anthela + läxa et alte furcato-paniculata v. + contracta simplex - subcoinposita 

 snperiore parte + umbellata — repetito-umbellata ramo uno alterove distante aueta, 

 ramis gracilibus parum superantibus ± arcuatis, pedicellis mediocribus cum acladio 

 20 — 30 mm. longo sparsim stellatis — sat Hoccosis et glandulis longis gracilibus 

 confertis v. superne creberrimis ol)tectis. Involucra sat longa + gracilia viridi- 

 atra basi + anguste ovata, postea rotundata. Squamce sat angustae plerumque 

 lineares, exteriores angustissinne breves läxa? obtusiuscula', interiores protractaj obtu- 



