92 II. DAHLSTEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVKKIGES HIERACIUM-FLOBA. 



siusculae sat acutae, intimas paucse subulatae, omnes vulgo late viridi-marginatae 



crebre creberrime glandulis gracilibus longis iisdem brevibus immixtis obtectas 



nudae v. basi rarissime stelligeree apicibus leviter comatulae. Calathium + aureumi 

 sat radians. Ligulw glabrae. Stylus luteus. 



Ifrågavarande form förenar i sig karaktärer både af H. *meticeps och //. *serrati~ 

 fröns, men liar likväl en från bada afvikande prägel och kan ej sägas vara en direkt 

 mellanform mellan dem. Med den förstnämnda har den större likhet med afseende på de 

 smalare och smalbasiga holkarne, men påminner deremot mera om den senare till bladens 

 form och tätare, fina tandning. Från båda är den bland annat skild genom ännu rikare 

 och längre glandelhårighet på holkar och skaft, bladens oftare tvära eller rundade, hos de 

 yttre nästan alltid hjertlika bas samt oftare ntveckladt, långskaftadt stjelkblad med oftast 

 bredare och tvär bas. Stundom äro två väl utbildade stjelkblad för handen, af hvilka 

 äfven det öfre är mer eller mindre skaftadt. Vanligen är detta senare dock föga utbildadt 

 och oskaftadt eller fjällikt. 



Synes icke fullt likartad öfverallt och torde måhända vid kommande undersökning 

 visa sig omfatta flera smärre varieteter. Skilnaderna synes mig likväl så obetydliga, att 

 jag finner mig här kunna förena formerna frän nedan anförda lokaler. 



Formen från Helsingland synes mig såsom bäst utpräglad kunna anses som artens 

 typ. Den är vanligen mindre hårig än de öfriga och har mera bredt grönkantade och 

 smalare fjäll. Hos denna form isynnerhet äro stjelkbladen och några af rosettbladen på 

 öfversidan ofta mörkt purpurfläckiga- 

 Exemplaren från Södermanland närma sig betydligt med afseende på de något bre- 

 dare och mera trubbiga fjällen föregående, men afvika mera, i habitus och bladform. Stjern- 

 ludd saknas hos ingen af dessa former på holkarne helt och hållet men är i allmänhet så 

 obetydligt ntveckladt, att det vanligen undgår uppmärksamheten. På soliga ställen blir 

 det något rikligare och uppträder då som en smal strimma i fjällens (företrädesvis de 

 yttres) kanter. 



Anträffad i Södermanland, Stora Malms s:n ((i. A:n Malme), Brännkyrka s:n, Jakobsberg och Vinterviken 

 (förf.) samt i Helsingland, Söderhamn ymnigt (A. Magnusson). 



5. H. * lepistoides K. Johansson in lift. 



Caulis 40 — 60 ctm. altus + gracilis — 1-folius - - subbifolius sat strictus et 

 firnius hete viridis, inferne ± obscurc purpurascens sat longe et densiuscule — spar- 

 sim pilosus superne subglaber — sparsim pilosus sparsim ( — densiuscule) stellatus 

 et glandulis minutis — minutissimis sparsis — densiusculis sub anthela non ram 

 subdeiisis obtectus, aj)ice sat tloccosus. Folia rosularia mediocria saturate viridia 

 subtus pallidiora, subcsesiella, exteriora + ovato-rotundata — ovalia basi abrupte 

 contracta — subtruncata dentibus humilibus ± obtusis undulata apice + truncato- 

 rotundata, intermedia ± ovalia — obovato-ovalia basi cito contracta — leviter 



