KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 3. 99 



bredare, betydligt hårigare, nästan helbräddade eller glandeltandade, äggrundt-hjertlika till 

 elliptiska, trubbiga och mukronerade. 



Stundom förefinnas bland holkarnes glandier, isynnerhet vid afblomstringen, små, fina, 

 mörka hår och på torrare, soliga ställen eller under varma somrar blir stjernluddet stundom 

 frän holkskaften utbredt till de yttre fjällens kanter, der det framträder som en ytterst fin, 

 ljus strimma. Hårtofsen i fjällens spetsar varierar från nästan omärklig till tydlig och sträc- 

 kande sig ett stycke ned på fjällens sidor. Härigheten är vanligen endast riklig på bladens 

 medelnerver och på bladskaften, men på torra, soliga ställen är den äfven tätare på öfriga 

 delar af bladet. Ar nära slägt med följande, hvarom de få inblandade håren på holkarne, 

 det någongang svagt framträdande luddet i fjällens kanter, bladens och isynnerhet de 

 vttres form samt habitus bära vittne. I Upland synes förekomma en ännu ej tillräckligt 

 granskad mellanform till H. *persimile, till hvilken enstaka, här och hvar bland normala 

 exemplar påträffade individer af förhandenvarande form i inånga afseenden närma sig. 

 Från följande är den skild genom sina nedlöpande, smalare blad och snurrlika holkbas 

 samt smalare, mörkare holkar, smalare fjäll och glesare korgar. Ar analog eller kanske 

 slägt med H. *tenebricosum, hvilken den mycket liknar till holkens form. 



Inom området anträffad i Östergötland, Sunds s:ti, Sunds Norrgård (förf.): /Småland, Askeryd s:n, Hordsjö, 

 flerestädes riklig, ofta i sällskap med H. *a?t/iiops. Utom området allmän i Stockholmstrakten (S. Almqvist och 

 förf.): Södermanland, Älberga (S. Almqvist) och Stora Malms s:n (G. A:\ Malme): Vestmanland, Kungsör (0. 

 O. v. Porat). 



9. H. * canipes Almqu. 

 H. *canipes Almqu. (Stenstr. Verml. Archier. 1889). — Dahlst., Hier. exs. fasc. II, n. 42. 



Catdis 40 — 80 cm. altus gracilis — erassiuseulus flexuosus v. geniculatus 

 — 1( — 2)-folius, inferne sparsim et molliter pilosus, superne fere depilatus rarissime 



— sparsim v. densiuscule stellatus glandulis solitariis v. subnullis obsitus. Folia 

 rosularia plura sat magna saturate gramineo-viridia sat nitentia, subtus pallidiora 

 esesiella, exteriora + ovato — rotundato-ovalia v. late obovata obtusa basi truneata 



— leviter decurrente denticulata — grossius et obtuse dentata et plicata ceterum sub- 

 integra v. undulata, intermedia + late ovata — ovato-oblonga v. sajpe obovata 



— obovato- v. ovali-oblonga obtusa — obtusiuscula, basi contracta v. decurrente 

 sa?pe obliqua + grosse et late et imequaliter laciniato-dentata — incisa saipe valde 

 plicosa ceterum late, haud profunde et dense angulato-clentata superiore parte 

 subintegra, interiora + ovato-lanceolata — oblonga v. oboblonga — oblongo-lanceolata 

 obtusiuscula — acuta basi saepe valde descendente acute dentata v. valde et sub- 

 anguste et inaM|ualiter laciniata et plicata, laciniis v. dentibus liberis in ]>etiolo sa?pe 

 evolutis, ceterum argute denticulata v. irregulariter et acute dentata, apice + integro, 

 supra brevissime et sparsim — densiuscule pilifera, subtus breviter et densiuscule 



— sat dense et pnesertim in nervö dorsali sat dense fioccoso pilosa marginibus pilis 



