KONGL. SV, VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 3. 101 



alla dessa former är den utan tvifvel mer eller mindre nära beslägtad, mest med den 

 sistnämda. Ar säkerligen äfven något slägt med H. *aquilum, hvilken den liknar till 

 holkarne och stundom i bladform, men är lätt skild från denna genom de förras rikare 

 beklädnad och genom bladens tandning. Den motsvarar utan tvifvel H. * barbar ea folium 

 bland Vulgata. Holkarne hos båda hafva en anmärkningsvärd likhet med hvarandra 

 och sättet för bladens tandning och deras tendens hos många former af båda att bli 

 bredast öfver midten föröka ytterligare likheten. Säkerligen är ifrågavarande form att 

 uppfatta som motsvarande $ilvaticum-ty\) till denna vuh/atum-a.rt&dt utbildade form. 

 H. *canipes blir äfven rätt ofta i vildt tillstånd 2 — 3-bladig (isynnerhet exemplar från 

 Helsingland) och vid odling bli de gröna, liniesmala brakteer, hvilka stödja de nedre 

 inflorescensgrenarne, utbildade till verkliga, fastän små blad, hvilket äfven inträffar med 

 flera andra former af denna grupp. Bladens undersida liksom skaften är oftast vackert 

 purpurfärgad, marmorerad. 



Inom området anträffad i Östergötland på Omberg (G. A:N Malme); Krokek s:n, Marmorbruket (P. Ols- 

 son); Vist 8:ii, Sturefors och Sundsbro; Kärna s:n, Kärna mosse; Sunds s:ii, Äng (förf.): Småland, Rogberga s:n. 

 Klefarp (K. Johansson); Arby sm, Ålebo (P. Hebert); Askeryd s:n, Bordsjö (förf.): Gotland, Fårösund (K. 

 Johansson). 



Utom området anträffad i Skåne, Oppmanna s:n, Bokenäset och vid Ifvö (G. A:N Malme): Södermanland, 

 Stora Malm (G. A:N Malme); Stockholmstrakten (S. Almquist och förf.): Upland, Tibble (S. Almqdist): Vest- 

 manland, Arboga (C. O. v. Porat): Vermland, Gillberga (K. O. E. Stenström) och Björneborg (B. M. Bro- 

 ström): Dalsland, Billingsfors (K. O. E. Stenström): Dalarne, Ulfshyttan (Fr. Lönnkvist) och Helsingland, Söder- 

 hamn (A. Magnusson). 



10. H. crassiceps n. subsp. 

 Dahlst., Hier. exs. fasc. I, n. 62. 



Caulis 30 — 60 ctm. altus crassiusculus — sat crassus firmus — 1-folius in- 

 ferne longe et rare — sparsim pilosus fere nudus superne fere epilosus sparsim 

 stellatus et glandulis solitariis — raris obsitus. Folia rosularia sat obscure viridia 

 subprasina, subtns + ca?sio-viridia, exteriora plerumque parva v. mediocria e basi 

 + truncata — cordata + late ovalia — elliptica obtusa pauci-dentata — subintegra, 

 intermedia + late ovalia — ovato-ovalia v. ovato-lanceolata obtusiuscula — breviter 

 acuta basi plerumque abrupte contracta v. hastato-cordata subobliqua raro + rotun- 

 data — leviter decurrente subintegra — sat argute et subcrebre sed baud profunde 

 serrato-dentata, interiora + ovato-lanceolata — lanceolata + longe acuta — cuspi- 

 data acute et longe sed haud crebre dentata v. praesertim ad basin profundius et 

 subirregulariter inciso-dentata — incisa basi in petiolum laciniis sul>liberis sajpe in- 

 structum + decurrente, supra pilis brevibus sparsis (— densiusculis) obsita, subtus 

 densius in nervö dorsali + dense floccoso crebre pilosa, marginibus dense et sat 

 breve ciliata, petiolis pilis mollibus longis + densis villosis. Folium caulinum sae- 

 pius nullum v. lineare rarius evolutum, ovato-lanceolatum cuspidatum subpetiolatum 



