KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 3. 105 



abrupte contracta sat longe acuta supra brevissirne et sat densiuscule pilifera sa?pius 

 + maculata, subtus sat dense in nervö dorsali + floccoso densius et longius pilosa, 

 marginibus brevissirne et dense ciliata, petiolis + fusco-violaceis pilis longis mollibus 

 densis villosis. Folium caulinum + lanceolatum v. ovato-lanceolatum + petiolatum 

 plerumque argute serrato-dentatum v. superiore parte subintegrum - pauci-denta- 

 tnni et praesertim ad basin dente uno alterove longe extracto praedituni ceterum in 

 apicera longum sat integrum protraetum. Anthela sat ampla siinplex — sat cora- 

 posita ramis inferne + distantibus sat patentibus superne magis magisque approxi- 

 matis valde eurvatis et patentibus baud raro fere umbellatim congestis et inaequaliter 

 saepe longe superantibus, pedicellis sat brevibus gracilibus acladioque saepius brevis- 

 simo 2 — 10 mm. longo cano-fuseeseentibus sat dense stellatis glandulis gracillimis 

 atris densis — crebris pilis nigris aequilongis + raris immixtis obteetis. Involucra 

 minuta v. parva gracilia atra basi rotundato-ovata a petiolo apice + incrassato saepe 

 hand bene limitata. Squamce atras, exteriores breves lineares, intermediae latiusculae 

 e basi latiore sensim in apicem obtusiusculnm — acutum attenuatae eum intim is 

 paucis subulatis marginibus plerumque parum virescentes, nuda> vel exteriores ad 

 basin levissime stellulatae glandulis elongatis gracilibus fere undulatis atris passim 

 in pilos atros paullo longiores abeuntibus creberrime villosaa. Calathium saturate 

 luteuni — aureum sat radians. Ligulce glabrae. Stylun vivus subluteus, siccus + 

 obsen rus. 



I nv. ~ . , D. c. 30, L. m. 2,5 mm. 



3.r.— 4,5' 



En i flera afseenden synnerligen framstående och anmärkningsvärd form, utmärkt af 

 de mörkgröna (lökgröna), under blågröna bladen, hvilka vanligen äro nästan jemnbreda 

 (utom de inre), fåtandade med bredare och trubbigare tänder eller mera tätt tandade 

 ined skarpare och vanligen icke, utom vid sjelfva basen, djupare tänder, skarptandade, 

 tätare eller glesare tandade stjelkblad, hvilka stundom ofvan midten äro alldeles helbräd- 

 dade och vanligen vid basen äro försedda med ett par karaktäristiska, långa och hvassa 

 tänder samt oftast äro skarpspetsade, små, smala, kolsvarta holkar, hvilka oftast hafva ett 

 egendomligt, lurfvigt utseende af de ytterst täta, fina och långa, liksom krusiga, svarta 

 glandierna och inblandade mörka, nästan aldrig hvitspetsade håren samt tät (åtm. upptill) 

 vippa med grenarne närmare toppholken, hvilken oftast är ytterst kort skaftad, starkt båg- 

 böjda och för öfrigt till olika höjd m. 1. m. långt öfverskjutande densamma. 



Bladen variera för öfrigt rätt betydligt till form, bredd och tandning. Tänderna 

 äro än bredare och trubbigare, mera jemnt fördelade utefter bladsidorna, och stundom blir 

 kanten genom de låga tänderna bugtbräddad, än äro de skarpare, oftast på de inre bladen, 

 hvilka liksom stjelkbladet ofta bli djupare eller längre tandade mot basen, i hvilket fall 

 tandningen oftast blir tätare. Bladbasen varierar frän mer eller mindre nedlöpande till 

 kort vigglik eller tvär och då ofta något sned eller tillfälligtvis pillik. I skugga bli de slappa, 

 och bredare med färre och lägre tänder samt oftast vid basen försedda med ett par skarpa 

 och längre fliktänder. Pa soliga ställen bli de smalare, fastare, ofta skarptandade och pä 

 örversidan brunfläckiga. På dessa ställen framträder tydligast undersidans blågröna färg. 



K. Sv. Vet. Akad. Han.ll. Kand 25. N:o 3. 14 



